# Úřední věstník L 217/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 217 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5113. srpna 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 217

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5113. srpna 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 805/2008 ze dne 7. srpna 2008, kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 437/2004 z dovozu velkých duhových pstruhů pocházejících z Norska | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 806/2008 ze dne 12. srpna 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 10 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 807/2008 ze dne 12. srpna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1913/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství, pokud jde o rozhodné skutečnosti v odvětví vína | 12 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 808/2008 ze dne 11. srpna 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa | 14 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 805/2008 ze dne 7. srpna 2008, kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 437/2004 z dovozu velkých duhových pstruhů pocházejících z Norska

1

Nařízení Komise (ES) č. 806/2008 ze dne 12. srpna 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

10

*

Nařízení Komise (ES) č. 807/2008 ze dne 12. srpna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1913/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství, pokud jde o rozhodné skutečnosti v odvětví vína

12

*

Nařízení Komise (ES) č. 808/2008 ze dne 11. srpna 2008, kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa

14

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/664/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. srpna 2008, kterým se mění rozhodnutí 2005/294/ES o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4252) | 16 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/664/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. srpna 2008, kterým se mění rozhodnutí 2005/294/ES o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
  (oznámeno pod číslem K(2008) 4252)

(oznámeno pod číslem K(2008) 4252)

16

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Rozhodnutí Rady 2008/665/SZBP ze dne 9. června 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA) | 18 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2008/666/SZBP ze dne 24. července 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) | 23 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) | 24 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Rozhodnutí Rady 2008/665/SZBP ze dne 9. června 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA)

18

Dohoda mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA)

19

*

Rozhodnutí Rady 2008/666/SZBP ze dne 24. července 2008 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

23

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

24

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 805/2008

ze dne 7. srpna 2008,

kterým se zrušuje antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 437/2004 z dovozu velkých duhových pstruhů pocházejících z Norska

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 437/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu velkých duhových pstruhů (dále jen „pstruzi“ nebo „dotčený výrobek“, jak je definován v 19. bodě odůvodnění) pocházejících z Norska. Konečné clo bylo uloženo v podobě celostátního valorického cla ve výši 19,9 % (dále jen „stávající opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 437/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu velkých duhových pstruhů (dále jen „pstruzi“ nebo „dotčený výrobek“, jak je definován v 19. bodě odůvodnění) pocházejících z Norska. Konečné clo bylo uloženo v podobě celostátního valorického cla ve výši 19,9 % (dále jen „stávající opatření“).

2.   Žádost o přezkum a zahájení přezkumu

| (2) | Dne 12. března 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum, kterou podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podalo několik producentů a vývozců pstruhů, jmenovitě Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS a Sirena Norway AS (dále jen „žadatelé“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. března 2007 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum, kterou podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podalo několik producentů a vývozců pstruhů, jmenovitě Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS a Sirena Norway AS (dále jen „žadatelé“).

| (3) | Žadatelé poskytli zřejmé důkazy o tom, že se skutečnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatelé uvedli a předložili zřejmé důkazy o tom, že jejich ceny při vývozu do Společenství významně vzrostly, a to podstatně více než ceny na domácím trhu a výrobní náklady v Norsku. Žadatelé dále uvedli, že to povede ke snížení dumpingu na úroveň, která je podstatně nižší než úroveň stávajících opatření, a že proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni není k vyrovnání dumpingu nadále nutné. Tyto důkazy byly považovány za dostatečné odůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Žadatelé poskytli zřejmé důkazy o tom, že se skutečnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatelé uvedli a předložili zřejmé důkazy o tom, že jejich ceny při vývozu do Společenství významně vzrostly, a to podstatně více než ceny na domácím trhu a výrobní náklady v Norsku. Žadatelé dále uvedli, že to povede ke snížení dumpingu na úroveň, která je podstatně nižší než úroveň stávajících opatření, a že proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni není k vyrovnání dumpingu nadále nutné. Tyto důkazy byly považovány za dostatečné odůvodnění pro zahájení řízení.

| (4) | Po konzultaci s poradním výborem Komise proto dne 15. května 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření z dovozu pstruhů pocházejících z Norska v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(4)

Po konzultaci s poradním výborem Komise proto dne 15. května 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) zahájila částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření z dovozu pstruhů pocházejících z Norska v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení“).

| (5) | Tento přezkum byl omezen na aspekty dumpingu s cílem posoudit potřebu zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření. |
| --- | --- |

(5)

Tento přezkum byl omezen na aspekty dumpingu s cílem posoudit potřebu zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření.

3.   Strany dotčené řízením

| (6) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla všechny známé vývozce/výrobce v Norsku, obchodníky, dovozce a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Norského království. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(6)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla všechny známé vývozce/výrobce v Norsku, obchodníky, dovozce a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Norského království. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

4.   Výběr vzorku

| (7) | V odst. 5 písm. a) oznámení o zahájení se uvádělo, že Komise může rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku. V reakci na žádost podle odst. 5 písm. a) bodu i) oznámení o zahájení poskytlo ve stanovené lhůtě požadované informace 298 společností, které představovaly více než 70 % výrobních licencí využívaných během období šetření. Z těchto společností bylo 123 společností vývozci pstruhů a/nebo jejich producenty. Vývoz se uskutečňoval přímo nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků ve spojení a nezávislých obchodníků. |
| --- | --- |

(7)

V odst. 5 písm. a) oznámení o zahájení se uvádělo, že Komise může rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku. V reakci na žádost podle odst. 5 písm. a) bodu i) oznámení o zahájení poskytlo ve stanovené lhůtě požadované informace 298 společností, které představovaly více než 70 % výrobních licencí využívaných během období šetření. Z těchto společností bylo 123 společností vývozci pstruhů a/nebo jejich producenty. Vývoz se uskutečňoval přímo nebo nepřímo prostřednictvím obchodníků ve spojení a nezávislých obchodníků.

| (8) | S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek vyrábějících společností s největšími objemy vývozu do Společenství (vyvážející výrobci), a to na základě konzultací se zástupci norského výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek vyrábějících společností s největšími objemy vývozu do Společenství (vyvážející výrobci), a to na základě konzultací se zástupci norského výrobního odvětví.

| (9) | V souladu s článkem 17 základního nařízení zahrnoval vybraný vzorek největší možný reprezentativní objem vývozů, který mohl být v rámci stanovené lhůty v přiměřené míře přezkoumán. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s článkem 17 základního nařízení zahrnoval vybraný vzorek největší možný reprezentativní objem vývozů, který mohl být v rámci stanovené lhůty v přiměřené míře přezkoumán.

| (10) | Společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, požádaly o stanovení individuálního dumpingového rozpětí. Avšak vzhledem k vysokému počtu žádostí a vysokému počtu společností zařazených do vzorku se usuzovalo, že by individuální zjišťování znamenalo příliš velké zatížení ve smyslu čl. 17 odst. 3 základního nařízení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žádosti o stanovení individuálního dumpingového rozpětí byly proto odmítnuty. |
| --- | --- |

(10)

Společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, požádaly o stanovení individuálního dumpingového rozpětí. Avšak vzhledem k vysokému počtu žádostí a vysokému počtu společností zařazených do vzorku se usuzovalo, že by individuální zjišťování znamenalo příliš velké zatížení ve smyslu čl. 17 odst. 3 základního nařízení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žádosti o stanovení individuálního dumpingového rozpětí byly proto odmítnuty.

| (11) | Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prohlásil, že nebyl schopen vyplnit odpovědi na antidumpingový dotazník. Tento vyvážející výrobce byl proto ze vzorku vyloučen a zjištění týkající se tohoto výrobce vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prohlásil, že nebyl schopen vyplnit odpovědi na antidumpingový dotazník. Tento vyvážející výrobce byl proto ze vzorku vyloučen a zjištění týkající se tohoto výrobce vycházela z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (12) | Šetřením bylo rovněž zjištěno, že další dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyváželi v průběhu období přezkumného šetření do Společenství dotčený výrobek, který vyprodukovali oni sami nebo společnosti, které jsou s nimi ve spojení. Jelikož z tohoto důvodu nebyla k dispozici žádná vývozní cena, nebylo možno pro tyto vyvážející výrobce stanovit dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(12)

Šetřením bylo rovněž zjištěno, že další dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nevyváželi v průběhu období přezkumného šetření do Společenství dotčený výrobek, který vyprodukovali oni sami nebo společnosti, které jsou s nimi ve spojení. Jelikož z tohoto důvodu nebyla k dispozici žádná vývozní cena, nebylo možno pro tyto vyvážející výrobce stanovit dumpingové rozpětí.

| (13) | Tři vyvážející výrobci zařazení do konečného vzorku představovali v průběhu období přezkumného šetření přibližně 33 % norského vývozu pstruhů do Společenství a 31 % objemu produkce v Norsku, což bylo stále ještě považováno za reprezentativní. |
| --- | --- |

(13)

Tři vyvážející výrobci zařazení do konečného vzorku představovali v průběhu období přezkumného šetření přibližně 33 % norského vývozu pstruhů do Společenství a 31 % objemu produkce v Norsku, což bylo stále ještě považováno za reprezentativní.

| (14) | Co se týká dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, byli v odst. 5 písm. a) bodu ii) oznámení o zahájení dovozci ve Společenství požádáni, aby poskytli informace uvedené v tomto odstavci. Na formulář k výběru vzorku odpověděli pouze tři dovozci ve Společenství. Vzhledem k tomuto nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl v tomto případě výběr vzorku nutný. |
| --- | --- |

(14)

Co se týká dovozců, aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, byli v odst. 5 písm. a) bodu ii) oznámení o zahájení dovozci ve Společenství požádáni, aby poskytli informace uvedené v tomto odstavci. Na formulář k výběru vzorku odpověděli pouze tři dovozci ve Společenství. Vzhledem k tomuto nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl v tomto případě výběr vzorku nutný.

| (15) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení dumpingu. Za tímto účelem Komise vyzvala všechny strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všechny ostatní strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, aby v tomto řízení spolupracovaly a aby vyplnily příslušné dotazníky. |
| --- | --- |

(15)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení dumpingu. Za tímto účelem Komise vyzvala všechny strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všechny ostatní strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, aby v tomto řízení spolupracovaly a aby vyplnily příslušné dotazníky.

| (16) | Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Norsku







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norsko |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Norsku

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norsko

| — | Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norsko |
| --- | --- |

—

Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norsko

| — | Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norsko |
| --- | --- |

—

Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norsko

| — | Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norsko |
| --- | --- |

—

Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norsko

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norsko |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norsko

| b) | Obchodníci ve spojení v Norsku







  — | Coast Seafood AS, Måløy, Norsko |
| --- | --- | --- |

b)

Obchodníci ve spojení v Norsku

—

Coast Seafood AS, Måløy, Norsko

| — | Skaar Norway AS, Floro, Norsko |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Floro, Norsko

| (17) | Všechny zainteresované strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(17)

Všechny zainteresované strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

5.   Období šetření

| (18) | Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(18)

Šetření dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (19) | Výrobek, jehož se přezkum týká, je stejný jako v původním šetření, tj. velcí duhoví pstruzi (Oncorhynchus mykiss), čerství, chlazení nebo zmrazení, ve formě celých ryb (s hlavami a žábrami, vykuchaní, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1,2 kg, nebo bez hlav, bez žaber a vykuchaní, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1 kg) nebo ve formě filé (o hmotnosti jednoho kusu převyšující 0,4 kg), pocházející z Norska (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(19)

Výrobek, jehož se přezkum týká, je stejný jako v původním šetření, tj. velcí duhoví pstruzi (Oncorhynchus mykiss), čerství, chlazení nebo zmrazení, ve formě celých ryb (s hlavami a žábrami, vykuchaní, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1,2 kg, nebo bez hlav, bez žaber a vykuchaní, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1 kg) nebo ve formě filé (o hmotnosti jednoho kusu převyšující 0,4 kg), pocházející z Norska (dále jen „dotčený výrobek“).

| (20) | Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 a 0304 29 15 s ohledem na různou obchodní úpravu výrobku (čerstvé nebo chlazené ryby, čerstvé nebo chlazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé). |
| --- | --- |

(20)

Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 a 0304 29 15 s ohledem na různou obchodní úpravu výrobku (čerstvé nebo chlazené ryby, čerstvé nebo chlazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé).

2.   Obdobný výrobek

| (21) | Jak bylo zjištěno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Norsku mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné užití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož tento přezkum byl omezen na dumping, nebyly vyvozeny žádné závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(21)

Jak bylo zjištěno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Norsku mají stejné základní fyzické vlastnosti a stejné užití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož tento přezkum byl omezen na dumping, nebyly vyvozeny žádné závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.

C.   DUMPING

1.   Obecně

| (22) | Norští producenti pstruhů uskutečňovali prodej dotčeného výrobku do Společenství buď přímo, nebo prostřednictvím obchodníků ve spojení a obchodníků, kteří nejsou ve spojení. K výpočtu vývozní ceny byly použity pouze identifikovatelné prodeje určené pro trh Společenství, které se uskutečnily přímo, či prostřednictvím společností ve spojení s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku se sídlem v Norsku. |
| --- | --- |

(22)

Norští producenti pstruhů uskutečňovali prodej dotčeného výrobku do Společenství buď přímo, nebo prostřednictvím obchodníků ve spojení a obchodníků, kteří nejsou ve spojení. K výpočtu vývozní ceny byly použity pouze identifikovatelné prodeje určené pro trh Společenství, které se uskutečnily přímo, či prostřednictvím společností ve spojení s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku se sídlem v Norsku.

2.   Běžná hodnota

| (23) | Za účelem stanovení běžné hodnoty Komise nejprve pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku určila, zda byl jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým prodejem na vývoz do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodeje považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(23)

Za účelem stanovení běžné hodnoty Komise nejprve pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku určila, zda byl jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým prodejem na vývoz do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodeje považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu do Společenství.

| (24) | V zájmu určení, zda byly domácí prodeje reprezentativní, se nebraly v úvahu prodeje obchodníkům se sídlem v Norsku, kteří nejsou ve spojení, v průběhu období přezkumného šetření, jelikož konečné místo určení těchto prodejů nebylo možno s jistotou určit. Ze šetření skutečně vyplynulo, že tyto prodeje byly převážně určeny pro vývoz na trhy třetích zemí, a proto nebyly prodány pro domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(24)

V zájmu určení, zda byly domácí prodeje reprezentativní, se nebraly v úvahu prodeje obchodníkům se sídlem v Norsku, kteří nejsou ve spojení, v průběhu období přezkumného šetření, jelikož konečné místo určení těchto prodejů nebylo možno s jistotou určit. Ze šetření skutečně vyplynulo, že tyto prodeje byly převážně určeny pro vývoz na trhy třetích zemí, a proto nebyly prodány pro domácí spotřebu.

| (25) | Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(25)

Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (26) | Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(26)

Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství.

| (27) | Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a sice tak, že se stanovil podíl ziskového prodeje daného druhu výrobku nezávislým odběratelům. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období přezkumného šetření takto: |
| --- | --- |

(27)

Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a sice tak, že se stanovil podíl ziskového prodeje daného druhu výrobku nezávislým odběratelům. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového tuzemského prodeje každého vyváženého druhu výrobku nezávislým zákazníkům na tuzemském trhu během období přezkumného šetření takto:

| (28) | Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli. |
| --- | --- |

(28)

Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna nebo přesahovala výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli.

| (29) | Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu, za předpokladu, že tyto prodeje představovaly 10 % či více celkového objemu prodeje tohoto druhu. |
| --- | --- |

(29)

Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu, za předpokladu, že tyto prodeje představovaly 10 % či více celkového objemu prodeje tohoto druhu.

| (30) | Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, mělo se za to, že cena tohoto konkrétního druhu na domácím trhu nepředstavuje vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(30)

Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, mělo se za to, že cena tohoto konkrétního druhu na domácím trhu nepředstavuje vhodný základ pro stanovení běžné hodnoty.

| (31) | Jestliže nebylo možné ke stanovení běžné hodnoty použít ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, bylo nutno použít jinou metodu. |
| --- | --- |

(31)

Jestliže nebylo možné ke stanovení běžné hodnoty použít ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, bylo nutno použít jinou metodu.

| (32) | V tomto ohledu bylo nejprve přezkoumáno, zda by normální hodnota mohla být stanovena na základě domácích cen ostatních výrobců v Norsku v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož v tomto případě byla podniková struktura skupin zařazených do vzorku velmi složitá a vzájemně se značně lišila, což mělo s velkou pravděpodobností dopad na ceny vyvážejících výrobců při prodeji na domácím trhu, usuzovalo se, že v tomto případě není vhodné použít prodejní ceny jiných výrobců, jelikož to by neposkytlo spolehlivější výsledky než použití vlastních údajů každého vyvážejícího výrobce. Běžná hodnota byla proto početně stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení takto: |
| --- | --- |

(32)

V tomto ohledu bylo nejprve přezkoumáno, zda by normální hodnota mohla být stanovena na základě domácích cen ostatních výrobců v Norsku v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož v tomto případě byla podniková struktura skupin zařazených do vzorku velmi složitá a vzájemně se značně lišila, což mělo s velkou pravděpodobností dopad na ceny vyvážejících výrobců při prodeji na domácím trhu, usuzovalo se, že v tomto případě není vhodné použít prodejní ceny jiných výrobců, jelikož to by neposkytlo spolehlivější výsledky než použití vlastních údajů každého vyvážejícího výrobce. Běžná hodnota byla proto početně stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení takto:

| (33) | Běžná hodnota byla početně stanovena tak, že se k nákladům vyvážejícího výrobce na výrobu vyvážených druhů, v případě potřeby upraveným, připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(33)

Běžná hodnota byla početně stanovena tak, že se k nákladům vyvážejícího výrobce na výrobu vyvážených druhů, v případě potřeby upraveným, připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí.

| (34) | Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami uvedenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise ověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představují spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(34)

Ve všech případech byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny metodami uvedenými v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise ověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představují spolehlivé údaje.

| (35) | Jeden ze tří dotčených vyvážejících výrobců, pro něž musela být běžná hodnota početně stanovena výše uvedeným způsobem, neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo proto možno použít metodu popsanou v návětí čl. 2 odst. 6. |
| --- | --- |

(35)

Jeden ze tří dotčených vyvážejících výrobců, pro něž musela být běžná hodnota početně stanovena výše uvedeným způsobem, neměl reprezentativní domácí prodej. Nebylo proto možno použít metodu popsanou v návětí čl. 2 odst. 6.

| (36) | Jelikož ostatní vyvážející výrobci měli reprezentativní domácí prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk pro tohoto vyvážejícího výrobce stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení, tj. na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro jiné prošetřované vývozce nebo výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu země původu. |
| --- | --- |

(36)

Jelikož ostatní vyvážející výrobci měli reprezentativní domácí prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk pro tohoto vyvážejícího výrobce stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení, tj. na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro jiné prošetřované vývozce nebo výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu země původu.

3.   Vývozní cena

| (37) | Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(37)

Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných.

| (38) | Pokud se prodej na vývoz uskutečňoval prostřednictvím dovozců ve spojení, byla vývozní cena spočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupci, náležitě upravené s přihlédnutím ke všem nákladům vzniklým v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení v průběhu období přezkumného šetření. Co se týká zisku, bylo na základě dostupných informací a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje, stanoveno, že pro dovozce v tomto obchodním odvětví činí přiměřený zisk 2 %. |
| --- | --- |

(38)

Pokud se prodej na vývoz uskutečňoval prostřednictvím dovozců ve spojení, byla vývozní cena spočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupci, náležitě upravené s přihlédnutím ke všem nákladům vzniklým v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity skutečné prodejní, správní a režijní náklady dovozců ve spojení v průběhu období přezkumného šetření. Co se týká zisku, bylo na základě dostupných informací a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější údaje, stanoveno, že pro dovozce v tomto obchodním odvětví činí přiměřený zisk 2 %.

| (39) | Jak bylo uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebylo možno s jistotou určit konečné místo určení vyváženého výrobku. Nebylo proto možno zjistit, zda se určitý prodej uskutečnil odběrateli ve Společenství, či jiné třetí zemi, a bylo proto rozhodnuto, že prodeje obchodníkům, kteří nejsou ve spojení, nebudou brány v úvahu. |
| --- | --- |

(39)

Jak bylo uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení, nebylo možno s jistotou určit konečné místo určení vyváženého výrobku. Nebylo proto možno zjistit, zda se určitý prodej uskutečnil odběrateli ve Společenství, či jiné třetí zemi, a bylo proto rozhodnuto, že prodeje obchodníkům, kteří nejsou ve spojení, nebudou brány v úvahu.

4.   Srovnání

| (40) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(40)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (41) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou vhodné, přiměřené a podložené ověřenými důkazy. Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve slevách z cen, provizích, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, bankovní poplatky, úvěry a dovozní cla. |
| --- | --- |

(41)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou vhodné, přiměřené a podložené ověřenými důkazy. Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve slevách z cen, provizích, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, bankovní poplatky, úvěry a dovozní cla.

5.   Dumpingová rozpětí

5.1   Společnosti zařazené do vzorku

| (42) | U vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

U vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (43) | Na základě výše uvedených skutečností byla dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku vyjádřená jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením stanovena takto:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Lerøy AS | –3,3 % |
| Sjøtroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Na základě výše uvedených skutečností byla dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku vyjádřená jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Společenství před proclením stanovena takto:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Lerøy AS

–3,3 %

Sjøtroll Havbruk AS

0,6 %

5.2   Celostátní dumpingové rozpětí

| (44) | Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí stanovená pro všechny společnosti zařazené do vzorku byla minimální a úroveň spolupráce při tomto šetření byla velmi vysoká, usuzovalo se, že celostátní dumpingové rozpětí je rovněž minimální. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí stanovená pro všechny společnosti zařazené do vzorku byla minimální a úroveň spolupráce při tomto šetření byla velmi vysoká, usuzovalo se, že celostátní dumpingové rozpětí je rovněž minimální.

D.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

1.   Obecně

| (45) | Dále bylo v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení ověřováno, zda byly okolnosti v průběhu období přezkumného šetření, tj. výše uvedená dumpingová rozpětí, trvalé povahy. V této souvislosti byly zkoumány zejména tyto aspekty i) pravděpodobný vývoj běžné hodnoty, ii) vývoj objemu výroby v Norsku a iii) vývoj spotřeby pstruhů na trhu Společenství, iv) vývoj cen a objemu vývozu na trhy třetích zemí a v) vývoj cen a objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(45)

Dále bylo v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení ověřováno, zda byly okolnosti v průběhu období přezkumného šetření, tj. výše uvedená dumpingová rozpětí, trvalé povahy. V této souvislosti byly zkoumány zejména tyto aspekty i) pravděpodobný vývoj běžné hodnoty, ii) vývoj objemu výroby v Norsku a iii) vývoj spotřeby pstruhů na trhu Společenství, iv) vývoj cen a objemu vývozu na trhy třetích zemí a v) vývoj cen a objemu vývozu do Společenství.

2.   Vývoj běžné hodnoty

| (46) | S cílem stanovit pravděpodobný vývoj běžné hodnoty a vzhledem ke skutečnosti, že běžné hodnoty stanovené během období přezkumného šetření musely být vypočteny na základě výrobních nákladů vyvážejícího výrobce s největším objemem vývozu do ES v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení, se považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny. |
| --- | --- |

(46)

S cílem stanovit pravděpodobný vývoj běžné hodnoty a vzhledem ke skutečnosti, že běžné hodnoty stanovené během období přezkumného šetření musely být vypočteny na základě výrobních nákladů vyvážejícího výrobce s největším objemem vývozu do ES v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení, se považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny.

| (47) | V této souvislosti byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici a dopad procesu konsolidace norského odvětví produkce pstruhů. Šetření za prvé odhalilo, že se dvě hlavní položky nákladů, náklady na krmivo a náklady na strdlici, které představují více než 60 % celkových nákladů, od původního šetření snížily a od období přezkumného šetření se ustálily. Nebyly zjištěny žádné náznaky, že by tyto náklady v dohledné době významně kolísaly. To potvrdily ceníky krmiv pro první čtvrtletí roku 2008 ověřené v průběhu šetření. Za druhé, proces konsolidace odvětví vedl rovněž ke snížení nákladů díky úsporám z rozsahu. Celkové výrobní náklady se tak mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření snížily přibližně o 12 %. Očekává se, že se celkové náklady nyní ustálí na úrovních zjištěných v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(47)

V této souvislosti byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici a dopad procesu konsolidace norského odvětví produkce pstruhů. Šetření za prvé odhalilo, že se dvě hlavní položky nákladů, náklady na krmivo a náklady na strdlici, které představují více než 60 % celkových nákladů, od původního šetření snížily a od období přezkumného šetření se ustálily. Nebyly zjištěny žádné náznaky, že by tyto náklady v dohledné době významně kolísaly. To potvrdily ceníky krmiv pro první čtvrtletí roku 2008 ověřené v průběhu šetření. Za druhé, proces konsolidace odvětví vedl rovněž ke snížení nákladů díky úsporám z rozsahu. Celkové výrobní náklady se tak mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření snížily přibližně o 12 %. Očekává se, že se celkové náklady nyní ustálí na úrovních zjištěných v průběhu období přezkumného šetření.

| (48) | Jelikož běžné hodnoty stanovené v průběhu období přezkumného šetření nebyly vždy stanoveny početně, bylo ověřeno, zda je pravděpodobné, že prodejní ceny na domácím trhu zůstanou na stejné úrovni jako v období přezkumného šetření. Nebyly k dispozici žádné informace, co se týká cen na domácím trhu v Norsku po období přezkumného šetření. Ačkoliv na základě veřejně dostupných statistických údajů ukazujících vývoj cen v minulých letech bylo zaznamenáno, že ceny na domácím trhu v Norsku a ceny vývozu do Společenství byly na podobných úrovních a obecně měly stejný vývoj, nebylo možno na tomto základě vyvodit žádný smysluplný závěr. Proto bylo obtížné předpovědět, jak se budou ceny na domácím trhu v budoucnu skutečně vyvíjet, bylo však možno odvodit, že se budou vyvíjet obdobně jako ceny vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(48)

Jelikož běžné hodnoty stanovené v průběhu období přezkumného šetření nebyly vždy stanoveny početně, bylo ověřeno, zda je pravděpodobné, že prodejní ceny na domácím trhu zůstanou na stejné úrovni jako v období přezkumného šetření. Nebyly k dispozici žádné informace, co se týká cen na domácím trhu v Norsku po období přezkumného šetření. Ačkoliv na základě veřejně dostupných statistických údajů ukazujících vývoj cen v minulých letech bylo zaznamenáno, že ceny na domácím trhu v Norsku a ceny vývozu do Společenství byly na podobných úrovních a obecně měly stejný vývoj, nebylo možno na tomto základě vyvodit žádný smysluplný závěr. Proto bylo obtížné předpovědět, jak se budou ceny na domácím trhu v budoucnu skutečně vyvíjet, bylo však možno odvodit, že se budou vyvíjet obdobně jako ceny vývozu do Společenství.

| (49) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že se běžná hodnota založená na výrobních nákladech v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší. Na druhou stranu analýza běžné hodnoty vycházející z domácích cen neposkytla jednoznačnou představu o budoucím vývoji. Proto ačkoli nebylo možno vyvodit celkový konečný závěr, existují náznaky, že se v dohledné době běžná hodnota pravděpodobně významně nezvýší. |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že se běžná hodnota založená na výrobních nákladech v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší. Na druhou stranu analýza běžné hodnoty vycházející z domácích cen neposkytla jednoznačnou představu o budoucím vývoji. Proto ačkoli nebylo možno vyvodit celkový konečný závěr, existují náznaky, že se v dohledné době běžná hodnota pravděpodobně významně nezvýší.

| (50) | Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že závěry vyvozené ohledně nákladů na krmivo a strdlici jsou chybné. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že mezi rokem 2001 a 2008 vzrostla cena krmiva ve Finsku o 36 % a že vývoj norských cen krmiva by měl stejnou tendenci. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že v průběhu období přezkumného šetření a po jeho skončení cena složek krmiva prudce vzrostla, což ukazuje na zvýšení nákladů na produkci pstruhů v Norsku. |
| --- | --- |

(50)

Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že závěry vyvozené ohledně nákladů na krmivo a strdlici jsou chybné. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že mezi rokem 2001 a 2008 vzrostla cena krmiva ve Finsku o 36 % a že vývoj norských cen krmiva by měl stejnou tendenci. Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že v průběhu období přezkumného šetření a po jeho skončení cena složek krmiva prudce vzrostla, což ukazuje na zvýšení nákladů na produkci pstruhů v Norsku.

| (51) | Jelikož tvrzení o ceně krmiv ve Finsku nebyla doložena žádnými veřejně dostupnými informacemi nebo informacemi, které by bylo možné ověřit, bylo nutno je odmítnout. Co se týká ceny složek krmiva, nezpochybňuje se, že mohly vzrůst. Avšak vzhledem k tomu, že jednotlivé složky krmiva lze vzájemně nahrazovat, (obvykle lze některé dražší složky nahradit levnějšími složkami), se očekává, že i kdyby se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo (a následně na celkové výrobní náklady), tj. pokud by došlo k růstu celkových nákladů na krmivo, tempo tohoto růstu bude značně nižší. |
| --- | --- |

(51)

Jelikož tvrzení o ceně krmiv ve Finsku nebyla doložena žádnými veřejně dostupnými informacemi nebo informacemi, které by bylo možné ověřit, bylo nutno je odmítnout. Co se týká ceny složek krmiva, nezpochybňuje se, že mohly vzrůst. Avšak vzhledem k tomu, že jednotlivé složky krmiva lze vzájemně nahrazovat, (obvykle lze některé dražší složky nahradit levnějšími složkami), se očekává, že i kdyby se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo (a následně na celkové výrobní náklady), tj. pokud by došlo k růstu celkových nákladů na krmivo, tempo tohoto růstu bude značně nižší.

| (52) | Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že z norských statistických údajů vyplývá, že jednotkové náklady na strdlici vzrostly v období od roku 2003 do roku 2006 o 15,7 %. Ze stejných statistických údajů však vyplynulo, že v delším časovém horizontu náklady na strdlici v posledních deseti letech kolísaly a že se celkově významně nezvýšily. Je nutno rovněž podotknout, že průměrné náklady na strdlici předložené výrobním odvětvím Společenství neodkazují na průměrnou hmotnost strdlice, což je však nezbytné, aby bylo možno tyto náklady smysluplně vyhodnotit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se k argumentům výrobního odvětví Společenství ohledně nákladů na krmivo a strdlici nepřihlédlo, a potvrzují se proto závěry uvedené ve 49. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(52)

Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že z norských statistických údajů vyplývá, že jednotkové náklady na strdlici vzrostly v období od roku 2003 do roku 2006 o 15,7 %. Ze stejných statistických údajů však vyplynulo, že v delším časovém horizontu náklady na strdlici v posledních deseti letech kolísaly a že se celkově významně nezvýšily. Je nutno rovněž podotknout, že průměrné náklady na strdlici předložené výrobním odvětvím Společenství neodkazují na průměrnou hmotnost strdlice, což je však nezbytné, aby bylo možno tyto náklady smysluplně vyhodnotit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se k argumentům výrobního odvětví Společenství ohledně nákladů na krmivo a strdlici nepřihlédlo, a potvrzují se proto závěry uvedené ve 49. bodě odůvodnění.

3.   Vývoj objemu výroby v Norsku

| (53) | V rozporu s tvrzeními, která uvedly norské zúčastněné strany, bylo šetřením zjištěno, že se v dohledné době objem výroby dotčeného výrobku v Norsku pravděpodobně dále zvýší. Ačkoliv se zdá, že se dva velcí norští výrobci dotčeného výrobku skutečně rozhodli ukončit výrobu dotčeného výrobku, bylo při šetření rovněž zjištěno, že ostatní producenti pstruhů i lososů hodlají ukončit produkci lososa a zaměřit se na produkci pstruhů. |
| --- | --- |

(53)

V rozporu s tvrzeními, která uvedly norské zúčastněné strany, bylo šetřením zjištěno, že se v dohledné době objem výroby dotčeného výrobku v Norsku pravděpodobně dále zvýší. Ačkoliv se zdá, že se dva velcí norští výrobci dotčeného výrobku skutečně rozhodli ukončit výrobu dotčeného výrobku, bylo při šetření rovněž zjištěno, že ostatní producenti pstruhů i lososů hodlají ukončit produkci lososa a zaměřit se na produkci pstruhů.

| (54) | Výrobní licence, které udělují norské orgány, se vztahují jak na výrobek, jehož se týká tento přezkum (velcí duhoví pstruzi), tak na lososa a omezují objem výroby těchto dvou výrobků. Ačkoliv se neočekává, že do roku 2009 budou vydány nové licence, jednotliví producenti se mohou rozhodnout, že v rámci téže licence přejdou z produkce lososa na produkci pstruhů (a naopak). Avšak vzhledem k poměru objemu produkce lososa a pstruha (v rámci jedné licence se průměrně přibližně 90 % využívá k produkci lososa, zatímco pouze 10 % k produkci pstruhů) by dopad přechodu z lososa na pstruhy byl mnohem závažnější než v opačném případě. |
| --- | --- |

(54)

Výrobní licence, které udělují norské orgány, se vztahují jak na výrobek, jehož se týká tento přezkum (velcí duhoví pstruzi), tak na lososa a omezují objem výroby těchto dvou výrobků. Ačkoliv se neočekává, že do roku 2009 budou vydány nové licence, jednotliví producenti se mohou rozhodnout, že v rámci téže licence přejdou z produkce lososa na produkci pstruhů (a naopak). Avšak vzhledem k poměru objemu produkce lososa a pstruha (v rámci jedné licence se průměrně přibližně 90 % využívá k produkci lososa, zatímco pouze 10 % k produkci pstruhů) by dopad přechodu z lososa na pstruhy byl mnohem závažnější než v opačném případě.

| (55) | Norské zúčastněné strany uvedly, že velcí producenti pstruhů v rostoucí míře přecházejí na produkci lososa kvůli biologickým rozdílům mezi pstruhy a lososy (např. četnost výlovu, kratší doba pro vypouštění strdlice u pstruhů), což znamená, že produkce lososa je efektivnější, a tudíž výnosnější. Kromě toho, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy, nezohledňovalo fakt, že pstruzi byli v Norsku úspěšně produkováni po mnoho let, ačkoliv tyto biologické rozdíly mezi lososy a pstruhy existovaly vždy. Nebylo vysvětleno, které okolnosti se přesně změnily, kvůli nimž by pravděpodobnost, že dojde ke změně strategie, pokud jde o produkci, byla větší než v minulosti. Uvedené tvrzení byla rovněž v rozporu s očekáváními norských producentů pstruhů, že se spotřeba celosvětově zvýší (viz 63. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(55)

Norské zúčastněné strany uvedly, že velcí producenti pstruhů v rostoucí míře přecházejí na produkci lososa kvůli biologickým rozdílům mezi pstruhy a lososy (např. četnost výlovu, kratší doba pro vypouštění strdlice u pstruhů), což znamená, že produkce lososa je efektivnější, a tudíž výnosnější. Kromě toho, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy, nezohledňovalo fakt, že pstruzi byli v Norsku úspěšně produkováni po mnoho let, ačkoliv tyto biologické rozdíly mezi lososy a pstruhy existovaly vždy. Nebylo vysvětleno, které okolnosti se přesně změnily, kvůli nimž by pravděpodobnost, že dojde ke změně strategie, pokud jde o produkci, byla větší než v minulosti. Uvedené tvrzení byla rovněž v rozporu s očekáváními norských producentů pstruhů, že se spotřeba celosvětově zvýší (viz 63. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

| (56) | Z veřejně dostupných statistik mimoto vyplývá, že se množství strdlice pro produkci dotčeného výrobku vypuštěné v roce 2008 značně zvýšilo, v porovnání s rokem 2007 nejméně o 20 %. Rostoucí tendenci produkce dokládají rovněž další statistiky (SSB – norský statistický úřad), které v období 2003–2006 ukazují významný nárůst produkce (+42 %) a prodeje (+53 %) mladých jedinců velkých duhových pstruhů. |
| --- | --- |

(56)

Z veřejně dostupných statistik mimoto vyplývá, že se množství strdlice pro produkci dotčeného výrobku vypuštěné v roce 2008 značně zvýšilo, v porovnání s rokem 2007 nejméně o 20 %. Rostoucí tendenci produkce dokládají rovněž další statistiky (SSB – norský statistický úřad), které v období 2003–2006 ukazují významný nárůst produkce (+42 %) a prodeje (+53 %) mladých jedinců velkých duhových pstruhů.

| (57) | Důkazy předložené norskými zúčastněnými stranami na podporu jejich tvrzení, tj. že se snižuje množství biomasy a produkce jiker, což naznačuje nižší objemy produkce v budoucnu, nebyly úplné a byly založeny na mnoha předpokladech. Proto se nepovažovaly za průkazné. |
| --- | --- |

(57)

Důkazy předložené norskými zúčastněnými stranami na podporu jejich tvrzení, tj. že se snižuje množství biomasy a produkce jiker, což naznačuje nižší objemy produkce v budoucnu, nebyly úplné a byly založeny na mnoha předpokladech. Proto se nepovažovaly za průkazné.

| (58) | Na základě výše uvedených skutečností bylo nutno odmítnout tvrzení norských zúčastněných stran, že se objem výroby v Norsku celkově sníží. |
| --- | --- |

(58)

Na základě výše uvedených skutečností bylo nutno odmítnout tvrzení norských zúčastněných stran, že se objem výroby v Norsku celkově sníží.

| (59) | Výrobní odvětví Společenství uvedlo, že se výroba v Norsku podle očekávání dále zvýší po pravděpodobném vydání nových výrobních licencí v roce 2009. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, neočekává se, že do roku 2009 budou vydány nové licence. V tomto ohledu se usuzovalo, že i kdyby měly být v roce 2009 vydány nové licence, dodatečný počet licencí, a tudíž dodatečný objem výroby, není dosud znám. Licence se navíc vztahují na produkci lososů i na produkci pstruhů a v této fázi nelze s dostatečnou jistotou předpovědět, nakolik budou jednotlivé licence využívány k produkci lososů nebo pstruhů. Je nutno rovněž zmínit, že i kdyby byly vydány nové licence, vzhledem k poměrně dlouhým produkčním cyklům se toto neprojeví okamžitě ve zvýšení produkce. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(59)

Výrobní odvětví Společenství uvedlo, že se výroba v Norsku podle očekávání dále zvýší po pravděpodobném vydání nových výrobních licencí v roce 2009. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, neočekává se, že do roku 2009 budou vydány nové licence. V tomto ohledu se usuzovalo, že i kdyby měly být v roce 2009 vydány nové licence, dodatečný počet licencí, a tudíž dodatečný objem výroby, není dosud znám. Licence se navíc vztahují na produkci lososů i na produkci pstruhů a v této fázi nelze s dostatečnou jistotou předpovědět, nakolik budou jednotlivé licence využívány k produkci lososů nebo pstruhů. Je nutno rovněž zmínit, že i kdyby byly vydány nové licence, vzhledem k poměrně dlouhým produkčním cyklům se toto neprojeví okamžitě ve zvýšení produkce. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.

| (60) | Norský svaz a sdružení pro mořské produkty zpochybnily, že by se objem produkce pstruhů zvýšil nebo že se dále zvýší v budoucnu, a uvedly, že celková biomasa a počet ryb v dubnu 2008 byly v porovnání s dubnem 2007 podstatně nižší. Tato tvrzení však nebylo možno ověřit a musela být odmítnuta. |
| --- | --- |

(60)

Norský svaz a sdružení pro mořské produkty zpochybnily, že by se objem produkce pstruhů zvýšil nebo že se dále zvýší v budoucnu, a uvedly, že celková biomasa a počet ryb v dubnu 2008 byly v porovnání s dubnem 2007 podstatně nižší. Tato tvrzení však nebylo možno ověřit a musela být odmítnuta.

| (61) | Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že se objemy produkce pstruhů v Norsku v dohledné době pravděpodobně zvýší. |
| --- | --- |

(61)

Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že se objemy produkce pstruhů v Norsku v dohledné době pravděpodobně zvýší.

4.   Vývoj spotřeby ve Společenství

| (62) | Podotýká se, že toto šetření bylo omezeno na dumping, proto nebyly k dispozici přesné údaje o produkci výrobního odvětví Společenství a o prodeji pstruhů na trhu Společenství v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(62)

Podotýká se, že toto šetření bylo omezeno na dumping, proto nebyly k dispozici přesné údaje o produkci výrobního odvětví Společenství a o prodeji pstruhů na trhu Společenství v průběhu období přezkumného šetření.

| (63) | Několik zdrojů však potvrdilo, že se celosvětová poptávka po rybích produktech, včetně pstruhů, podle očekávání v budoucnu každoročně zvýší o 5 %. Tato rostoucí tendence bude pravděpodobně zaznamenána i ve Společenství, i když se neočekává, že poptávka ve Společenství absorbuje veškeré dodatečné objemy pstruhů vyprodukované v Norsku. |
| --- | --- |

(63)

Několik zdrojů však potvrdilo, že se celosvětová poptávka po rybích produktech, včetně pstruhů, podle očekávání v budoucnu každoročně zvýší o 5 %. Tato rostoucí tendence bude pravděpodobně zaznamenána i ve Společenství, i když se neočekává, že poptávka ve Společenství absorbuje veškeré dodatečné objemy pstruhů vyprodukované v Norsku.

| (64) | Po poskytnutí uvedených informací vzneslo finské sdružení chovatelů ryb námitku vůči výše uvedenému závěru a uvedlo, že i když se podle očekávání celosvětová poptávka po rybách zvýší, ve Společenství nebude existovat žádná dodatečná poptávka po norských pstruzích. Toto sdružení dále uvedlo, že případná dodatečná poptávka by spíše než na pstruhy byla zaměřena na nové a exotické druhy ryb. Je nutno zmínit, že jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, několik zdrojů uvedlo, že spotřeba pstruhů roste, což potvrdily rovněž další zúčastněné strany, zastupující chovatele usazené v řadě členských států, ale i v Norsku. Jelikož finské sdružení chovatelů ryb nepředložilo žádné informace nebo důkazy, které by mohly odůvodnit jeho tvrzení, musela být tato tvrzení odmítnuta. |
| --- | --- |

(64)

Po poskytnutí uvedených informací vzneslo finské sdružení chovatelů ryb námitku vůči výše uvedenému závěru a uvedlo, že i když se podle očekávání celosvětová poptávka po rybách zvýší, ve Společenství nebude existovat žádná dodatečná poptávka po norských pstruzích. Toto sdružení dále uvedlo, že případná dodatečná poptávka by spíše než na pstruhy byla zaměřena na nové a exotické druhy ryb. Je nutno zmínit, že jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, několik zdrojů uvedlo, že spotřeba pstruhů roste, což potvrdily rovněž další zúčastněné strany, zastupující chovatele usazené v řadě členských států, ale i v Norsku. Jelikož finské sdružení chovatelů ryb nepředložilo žádné informace nebo důkazy, které by mohly odůvodnit jeho tvrzení, musela být tato tvrzení odmítnuta.

5.   Vývoj cen a objemu vývozu na trhy třetích zemí

| (65) | Šetření prokázalo, že hlavními vývozními trhy Norska jsou Rusko a v menším rozsahu Japonsko, na něž je celkově určeno přibližně 57 % norského vývozu pstruhů, zatímco v roce 2007 bylo pouze 13 % norského vývozu určeno pro trh Společenství. Přibližně 14 % celkového norského vývozu pstruhů bylo ve stejném roce určeno rovněž pro Ukrajinu a Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(65)

Šetření prokázalo, že hlavními vývozními trhy Norska jsou Rusko a v menším rozsahu Japonsko, na něž je celkově určeno přibližně 57 % norského vývozu pstruhů, zatímco v roce 2007 bylo pouze 13 % norského vývozu určeno pro trh Společenství. Přibližně 14 % celkového norského vývozu pstruhů bylo ve stejném roce určeno rovněž pro Ukrajinu a Tchaj-wan.

| (66) | Norský vývoz soutěží na světovém trhu s chilským vývozem; Chile je přitom největším hráčem na světovém trhu a jeho objemy výroby a vývozu jsou vyšší než objemy Norska. |
| --- | --- |

(66)

Norský vývoz soutěží na světovém trhu s chilským vývozem; Chile je přitom největším hráčem na světovém trhu a jeho objemy výroby a vývozu jsou vyšší než objemy Norska.

| (67) | Na základě vyšší poptávky se však norský vývoz do Ruska, ale i na Ukrajinu, v minulých letech značně zvýšil; z 8 600 tun v roce 2002 na celkem 31 500 tun v roce 2007. Tuto tendenci potvrzují nejnovější statistické údaje, které ukazují, že do Ruska jsou vyváženy značné dodatečné objemy chilských a norských pstruhů. |
| --- | --- |

(67)

Na základě vyšší poptávky se však norský vývoz do Ruska, ale i na Ukrajinu, v minulých letech značně zvýšil; z 8 600 tun v roce 2002 na celkem 31 500 tun v roce 2007. Tuto tendenci potvrzují nejnovější statistické údaje, které ukazují, že do Ruska jsou vyváženy značné dodatečné objemy chilských a norských pstruhů.

| (68) | Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že se Rusko stalo pro norské výrobce hlavním vývozním trhem. Kromě značného nárůstu objemu vývozu do Ruska bylo v roce 2007 možno pozorovat též přechod od prodeje zmrazených pstruhů k čerstvým pstruhům. Tato změna ukazuje ochotu norských výrobců uspokojit potřeby ruských odběratelů, kteří upřednostňují čerstvé výrobky, což naznačuje silný zájem norských vyvážejících výrobců o prudce se rozvíjející ruský trh. |
| --- | --- |

(68)

Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že se Rusko stalo pro norské výrobce hlavním vývozním trhem. Kromě značného nárůstu objemu vývozu do Ruska bylo v roce 2007 možno pozorovat též přechod od prodeje zmrazených pstruhů k čerstvým pstruhům. Tato změna ukazuje ochotu norských výrobců uspokojit potřeby ruských odběratelů, kteří upřednostňují čerstvé výrobky, což naznačuje silný zájem norských vyvážejících výrobců o prudce se rozvíjející ruský trh.

| (69) | Norský vývoz do Japonska vykazoval v období mezi rokem 2006 a 2007 klesající tendenci, když poklesl o 39 % z 10 877 tun na 6 661 tun. Stejně jako v případě Ruska norský dovoz soutěží na japonském trhu s chilským dovozem. Chile se podařilo podstatně zvýšit své objemy vývozu do Japonska. Aby však bylo možno vyvodit přesnější závěry, je nutno posoudit delší časový interval. Na základě údajů, které měly útvary Komise k dispozici, však nebylo možno takový závěr vyvodit. |
| --- | --- |

(69)

Norský vývoz do Japonska vykazoval v období mezi rokem 2006 a 2007 klesající tendenci, když poklesl o 39 % z 10 877 tun na 6 661 tun. Stejně jako v případě Ruska norský dovoz soutěží na japonském trhu s chilským dovozem. Chile se podařilo podstatně zvýšit své objemy vývozu do Japonska. Aby však bylo možno vyvodit přesnější závěry, je nutno posoudit delší časový interval. Na základě údajů, které měly útvary Komise k dispozici, však nebylo možno takový závěr vyvodit.

| (70) | Bylo zjištěno, že ceny norského vývozu byly v průběhu období přezkumného šetření vyšší na trzích třetích zemí než ve Společenství (v průměru o 8,6 %). Statistické údaje vztahující se na období po skončení období šetření však ukazují na klesající tendenci rovněž u cen na tradičních norských vývozních trzích. Průměrné ceny vývozu z Norska do Ruska kolísaly v období mezi rokem 2006 a 2007 mezi 34,70 NOK/kg a 24,22 NOK/kg, což lze do značné míry vysvětlit přechodem od zmrazených pstruhů k čerstvým pstruhům, kteří byli levnější, ale rovněž mezinárodní konkurencí. Stejně tak ceny vývozu do Japonska klesly z průměrné výše 33,26 NOK/kg v roce 2006 na 29,79 NOK/kg. Navzdory tomuto poklesu byly vývozní ceny do ES v roce 2007 nadále průměrně o 4 % nižší než ceny vývozu do Japonska a Ruska. Tato tendence je potvrzena i pro začátek roku 2008. |
| --- | --- |

(70)

Bylo zjištěno, že ceny norského vývozu byly v průběhu období přezkumného šetření vyšší na trzích třetích zemí než ve Společenství (v průměru o 8,6 %). Statistické údaje vztahující se na období po skončení období šetření však ukazují na klesající tendenci rovněž u cen na tradičních norských vývozních trzích. Průměrné ceny vývozu z Norska do Ruska kolísaly v období mezi rokem 2006 a 2007 mezi 34,70 NOK/kg a 24,22 NOK/kg, což lze do značné míry vysvětlit přechodem od zmrazených pstruhů k čerstvým pstruhům, kteří byli levnější, ale rovněž mezinárodní konkurencí. Stejně tak ceny vývozu do Japonska klesly z průměrné výše 33,26 NOK/kg v roce 2006 na 29,79 NOK/kg. Navzdory tomuto poklesu byly vývozní ceny do ES v roce 2007 nadále průměrně o 4 % nižší než ceny vývozu do Japonska a Ruska. Tato tendence je potvrzena i pro začátek roku 2008.

| (71) | V situaci rostoucí světové poptávky je vzhledem k přitažlivosti (vyšší ceny) hlavního rozšiřujícího se trhu (Rusko) a vzhledem k trvalému zvyšování poptávky na dalších trzích, jako je Ukrajina a země Dálného východu, na nichž se vývoz pstruhů pocházejících z Norska v posledních letech zvyšoval, pravděpodobné, že dodatečné objemy pstruhů budou směrovány většinou na tyto trhy a jimi absorbovány. |
| --- | --- |

(71)

V situaci rostoucí světové poptávky je vzhledem k přitažlivosti (vyšší ceny) hlavního rozšiřujícího se trhu (Rusko) a vzhledem k trvalému zvyšování poptávky na dalších trzích, jako je Ukrajina a země Dálného východu, na nichž se vývoz pstruhů pocházejících z Norska v posledních letech zvyšoval, pravděpodobné, že dodatečné objemy pstruhů budou směrovány většinou na tyto trhy a jimi absorbovány.

| (72) | Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že v Norsku jsou velké zásoby zmrazených pstruhů, což by mělo být v analýze pravděpodobného vývoje objemu vývozu do Společenství zohledněno. Výrobní odvětví Společenství však nepředložilo žádné důkazy dokládající existenci velkých zásob. Toto tvrzení bylo proto považováno za spekulativní. Poznamenává se rovněž, že se v prostorách největších vyvážejících producentů pstruhů v Norsku uskutečnily inspekce na místě a takovéto vysoké stavy zásob nebyly zjištěny. Tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(72)

Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že v Norsku jsou velké zásoby zmrazených pstruhů, což by mělo být v analýze pravděpodobného vývoje objemu vývozu do Společenství zohledněno. Výrobní odvětví Společenství však nepředložilo žádné důkazy dokládající existenci velkých zásob. Toto tvrzení bylo proto považováno za spekulativní. Poznamenává se rovněž, že se v prostorách největších vyvážejících producentů pstruhů v Norsku uskutečnily inspekce na místě a takovéto vysoké stavy zásob nebyly zjištěny. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (73) | Výrobní odvětví Společenství dále uvedlo, že roste ruská produkce pstruhů a že ruské orgány pravděpodobně uloží na norské pstruhy dodatečná cla s cílem ochránit ruskou produkci pstruhů. Jiní producenti pstruhů uváděli, že norští producenti pstruhů jsou závislí na ruském trhu a že pokud by byl přístup na ruský trh omezen kvůli nepředvídatelnosti tohoto trhu, byly by významné objemy pstruhů nasměrovány do Společenství. |
| --- | --- |

(73)

Výrobní odvětví Společenství dále uvedlo, že roste ruská produkce pstruhů a že ruské orgány pravděpodobně uloží na norské pstruhy dodatečná cla s cílem ochránit ruskou produkci pstruhů. Jiní producenti pstruhů uváděli, že norští producenti pstruhů jsou závislí na ruském trhu a že pokud by byl přístup na ruský trh omezen kvůli nepředvídatelnosti tohoto trhu, byly by významné objemy pstruhů nasměrovány do Společenství.

| (74) | Tato tvrzení nebyla rovněž doložena žádnými důkazy a byla považována za čistě spekulativní. Nebyl proto žádný důvod předpokládat, že v současnosti se rozšiřující ruský trh omezí přístup norskému vývozu. Poznamenává se rovněž, že jak bylo uvedeno v 65. bodě odůvodnění, trhy ostatních třetích zemí, například Ukrajiny a Dálného východu, se rovněž rozšiřují a vývoz z Norska do těchto zemí se skutečně zvýšil. Tvrzení, že Norsko je závislé výhradně na vývozu do Ruska, bylo proto nutno odmítnout. |
| --- | --- |

(74)

Tato tvrzení nebyla rovněž doložena žádnými důkazy a byla považována za čistě spekulativní. Nebyl proto žádný důvod předpokládat, že v současnosti se rozšiřující ruský trh omezí přístup norskému vývozu. Poznamenává se rovněž, že jak bylo uvedeno v 65. bodě odůvodnění, trhy ostatních třetích zemí, například Ukrajiny a Dálného východu, se rovněž rozšiřují a vývoz z Norska do těchto zemí se skutečně zvýšil. Tvrzení, že Norsko je závislé výhradně na vývozu do Ruska, bylo proto nutno odmítnout.

6.   Vývoj cen a objemu vývozu do Společenství

| (75) | Dostupné cenové údaje o prodeji na vývoz do Společenství ukazují, že se mezi lety 2006 a 2007 průměrné vývozní ceny snížily z průměrné výše 4,02 EUR/kg v roce 2006 na průměrnou výši 2,87 EUR/kg v roce 2007. Od posledního čtvrtletí roku 2007 až do počátku roku 2008 však statistiky ukazují, že se tento trend zastavil a ceny se ustálily. |
| --- | --- |

(75)

Dostupné cenové údaje o prodeji na vývoz do Společenství ukazují, že se mezi lety 2006 a 2007 průměrné vývozní ceny snížily z průměrné výše 4,02 EUR/kg v roce 2006 na průměrnou výši 2,87 EUR/kg v roce 2007. Od posledního čtvrtletí roku 2007 až do počátku roku 2008 však statistiky ukazují, že se tento trend zastavil a ceny se ustálily.

| (76) | Z analýzy v 71. bodě odůvodnění vyplývá, že v situaci rostoucích trhů není pravděpodobné, že by byl zvýšený objem produkce pstruhů v Norsku byl zcela směrován do Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti. Poptávka skutečně celosvětově roste a norský vývoz je již dobře zaveden na trzích řady třetích zemí a očekává se, že dále poroste. Navzdory konkurenci chilského vývozu a ačkoli Norsko v relativním vyjádření přišlo o podíly na některých trzích ve prospěch Chile, jeho vývoz do většiny těchto zemí v absolutním vyjádření vzrostl a vzhledem k situaci na světovém trhu se předpokládá jeho další růst. |
| --- | --- |

(76)

Z analýzy v 71. bodě odůvodnění vyplývá, že v situaci rostoucích trhů není pravděpodobné, že by byl zvýšený objem produkce pstruhů v Norsku byl zcela směrován do Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti. Poptávka skutečně celosvětově roste a norský vývoz je již dobře zaveden na trzích řady třetích zemí a očekává se, že dále poroste. Navzdory konkurenci chilského vývozu a ačkoli Norsko v relativním vyjádření přišlo o podíly na některých trzích ve prospěch Chile, jeho vývoz do většiny těchto zemí v absolutním vyjádření vzrostl a vzhledem k situaci na světovém trhu se předpokládá jeho další růst.

| (77) | Pokud jde o trh Společenství, jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění, spotřeba pstruhů se bude pravděpodobně zvyšovat, trh Společenství bude tudíž schopen absorbovat zvýšené dovezené množství, aniž by byl nutně vystaven významnému cenovému tlaku. Rovněž je třeba poznamenat, že konkurence mezi norským a chilským dovozem není silná jen na trzích ostatních třetích zemí, ale i na trhu Společenství. Neexistují proto žádné jednoznačné náznaky, že se objem dovozu z Norska do Společenství skutečně významně zvýší, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o trh Společenství, jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění, spotřeba pstruhů se bude pravděpodobně zvyšovat, trh Společenství bude tudíž schopen absorbovat zvýšené dovezené množství, aniž by byl nutně vystaven významnému cenovému tlaku. Rovněž je třeba poznamenat, že konkurence mezi norským a chilským dovozem není silná jen na trzích ostatních třetích zemí, ale i na trhu Společenství. Neexistují proto žádné jednoznačné náznaky, že se objem dovozu z Norska do Společenství skutečně významně zvýší, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (78) | Vzhledem k očekávanému růstu spotřeby a situaci na světovém trhu, jak byla popsána výše, nelze učinit závěr, že na trhu Společenství existuje nebezpečí nadměrné nabídky s následným významným poklesem cen. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k očekávanému růstu spotřeby a situaci na světovém trhu, jak byla popsána výše, nelze učinit závěr, že na trhu Společenství existuje nebezpečí nadměrné nabídky s následným významným poklesem cen.

| (79) | Proto se konstatuje, že situace, která panovala v období přezkumného šetření, pokud jde o vývozní ceny a objem výroby, je trvalé povahy. |
| --- | --- |

(79)

Proto se konstatuje, že situace, která panovala v období přezkumného šetření, pokud jde o vývozní ceny a objem výroby, je trvalé povahy.

| (80) | Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že v průběhu období přezkumného šetření a po jeho skončení ceny vývozu do Finska významně poklesly a že od července 2007 byly ceny vývozu pstruhů do Finska nižší než výrobní náklady. |
| --- | --- |

(80)

Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že v průběhu období přezkumného šetření a po jeho skončení ceny vývozu do Finska významně poklesly a že od července 2007 byly ceny vývozu pstruhů do Finska nižší než výrobní náklady.

| (81) | Za prvé je nutno uvést, že náklady na pstruhy vyprodukované v Norsku, jak je odhadlo výrobní odvětví Společenství, byly nadhodnocené a neodpovídaly skutečným ověřeným nákladům na chov a produkci u prověřených společností. Co se týká výše vývozních cen a ačkoliv Finsko dováží značnou část celkového norského vývozu do Společenství, vyváží se významné množství rovněž do Švédska a Dánska, přičemž průměrná cena vývozu byla vyšší. Jelikož vyhodnocení je nutno provést pro celé Společenství, je nutno vzít v úvahu ceny vývozu do všech zemí Společenství. Na základě těchto skutečností se potvrzuje závěr uvedený v 75. bodě odůvodnění, tj. že ceny vývozu do Společenství se celkově počátkem roku 2008 stabilizovaly. |
| --- | --- |

(81)

Za prvé je nutno uvést, že náklady na pstruhy vyprodukované v Norsku, jak je odhadlo výrobní odvětví Společenství, byly nadhodnocené a neodpovídaly skutečným ověřeným nákladům na chov a produkci u prověřených společností. Co se týká výše vývozních cen a ačkoliv Finsko dováží značnou část celkového norského vývozu do Společenství, vyváží se významné množství rovněž do Švédska a Dánska, přičemž průměrná cena vývozu byla vyšší. Jelikož vyhodnocení je nutno provést pro celé Společenství, je nutno vzít v úvahu ceny vývozu do všech zemí Společenství. Na základě těchto skutečností se potvrzuje závěr uvedený v 75. bodě odůvodnění, tj. že ceny vývozu do Společenství se celkově počátkem roku 2008 stabilizovaly.

7.   Závěr

| (82) | Šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí jsou minimální. |
| --- | --- |

(82)

Šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí jsou minimální.

| (83) | Šetření rovněž prokázalo, že se výrobní kapacita u dotčeného výrobku v Norsku pravděpodobně zvýší. Šetřením však bylo dále zjištěno, že ačkoliv do Společenství může mířit o něco větší množství kvůli očekávanému růstu spotřeby, vyšší objem výroby bude pravděpodobně z velké části absorbován trhy ostatních třetích zemí. Spotřeba se na trhu Společenství rovněž velmi pravděpodobně zvýší, takže bude schopen absorbovat možný nárůst dovozu, a proto se nepředpokládá významná nadměrná nabídka. |
| --- | --- |

(83)

Šetření rovněž prokázalo, že se výrobní kapacita u dotčeného výrobku v Norsku pravděpodobně zvýší. Šetřením však bylo dále zjištěno, že ačkoliv do Společenství může mířit o něco větší množství kvůli očekávanému růstu spotřeby, vyšší objem výroby bude pravděpodobně z velké části absorbován trhy ostatních třetích zemí. Spotřeba se na trhu Společenství rovněž velmi pravděpodobně zvýší, takže bude schopen absorbovat možný nárůst dovozu, a proto se nepředpokládá významná nadměrná nabídka.

| (84) | Kromě toho ačkoliv ceny ve Společenství vykazovaly klesající tendenci, tato tendence nebyla potvrzena po skončení období přezkumného šetření, kdy se ceny ustálily. Na základě výše uvedených skutečností, tj. rostoucí spotřeby a nepravděpodobnosti nebezpečí nadměrné nabídky, se neočekává zvýšení cenového tlaku ve Společenství. |
| --- | --- |

(84)

Kromě toho ačkoliv ceny ve Společenství vykazovaly klesající tendenci, tato tendence nebyla potvrzena po skončení období přezkumného šetření, kdy se ceny ustálily. Na základě výše uvedených skutečností, tj. rostoucí spotřeby a nepravděpodobnosti nebezpečí nadměrné nabídky, se neočekává zvýšení cenového tlaku ve Společenství.

| (85) | Konstatuje se proto, že okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí v průběhu období přezkumného šetření, jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(85)

Konstatuje se proto, že okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí v průběhu období přezkumného šetření, jsou trvalé povahy.

| (86) | Stávající prozatímní přezkum by proto měl být zastaven a konečná antidumpingová opatření by měla být zrušena. |
| --- | --- |

(86)

Stávající prozatímní přezkum by proto měl být zastaven a konečná antidumpingová opatření by měla být zrušena.

E.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (87) | Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí tento prozatímní přezkum zastavit. Všechny strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna, |
| --- | --- |

(87)

Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí tento prozatímní přezkum zastavit. Všechny strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Všechna jejich vyjádření, která byla odůvodněná a podložená důkazy, byla zohledněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz velkých duhových pstruhů (Oncorhynchus mykiss), čerstvých, chlazených nebo zmrazených, ve formě celých ryb (s hlavami a žábrami, vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1,2 kg, nebo bez hlav, bez žaber a vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu převyšující 1 kg) nebo ve formě filé (o hmotnosti jednoho kusu převyšující 0,4 kg), pocházejících z Norska, v současnosti kódů KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 a 0304 29 15, který byl zahájen podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Norska se zrušují.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. srpna 2008.

Za Radu

předseda

B. KOUCHNER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 72, 11.3.2004, s. 23.

2

(3)  Úř. věst. C 109, 15.5.2007, s. 23.

3

---

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 806/2008

ze dne 12. srpna 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. srpna 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. srpna 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 510/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 590/2008 (Úř. věst. L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 807/2008

ze dne 12. srpna 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1913/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství, pokud jde o rozhodné skutečnosti v odvětví vína

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o agromonetární úpravě pro euro (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1913/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství a mění některá nařízení (2), se stanoví pravidla pro rozhodné skutečnosti pro směnný kurz, který se má použít pro některé ceny, prémie a podpory v odvětví vína. |
| --- | --- |

(1)

V článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1913/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství a mění některá nařízení (2), se stanoví pravidla pro rozhodné skutečnosti pro směnný kurz, který se má použít pro některé ceny, prémie a podpory v odvětví vína.

| (2) | Změnila se společná organizace trhu v odvětví vína. Nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (3) změnilo dosavadní režim pro odvětví vína, stanovilo nová opatření, zrušilo nebo změnilo některá jiná opatření. |
| --- | --- |

(2)

Změnila se společná organizace trhu v odvětví vína. Nařízení Rady (ES) č. 479/2008 (3) změnilo dosavadní režim pro odvětví vína, stanovilo nová opatření, zrušilo nebo změnilo některá jiná opatření.

| (3) | V případě podpor, podpůrných opatření a prémií podle nového režimu pro odvětví vína musí být rozhodná skutečnost v závislosti na případu spojena s počátečním datem hospodářského roku, použitím konkrétních smluv nebo završením některých úkonů, jako je třeba obohacení nebo zpracování vinařských produktů. Rozhodnou skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu, je tedy třeba přesně stanovit pro každou jednotlivou situaci. |
| --- | --- |

(3)

V případě podpor, podpůrných opatření a prémií podle nového režimu pro odvětví vína musí být rozhodná skutečnost v závislosti na případu spojena s počátečním datem hospodářského roku, použitím konkrétních smluv nebo završením některých úkonů, jako je třeba obohacení nebo zpracování vinařských produktů. Rozhodnou skutečnost, kterou je třeba vzít v úvahu, je tedy třeba přesně stanovit pro každou jednotlivou situaci.

| (4) | Nařízení (ES) č. 1913/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1913/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Rozhodné skutečnosti pro směnné kurzy se musí stanovit v těsné spojitosti s různými opatřeními v rámci režimu pro víno a měly by být použitelné od stejného dne jako dotyčné opatření. Článek 129 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví různé dny ohledně použitelnosti uvedených opatření. V důsledku toho by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. srpna 2008 kromě rozhodné skutečnosti související s prémií na klučení, jež by měla být použitelná ode dne 30. června 2008. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodné skutečnosti pro směnné kurzy se musí stanovit v těsné spojitosti s různými opatřeními v rámci režimu pro víno a měly by být použitelné od stejného dne jako dotyčné opatření. Článek 129 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví různé dny ohledně použitelnosti uvedených opatření. V důsledku toho by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. srpna 2008 kromě rozhodné skutečnosti související s prémií na klučení, jež by měla být použitelná ode dne 30. června 2008.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 4 nařízení (ES) č. 1913/2006 se nahrazuje tímto:

„Článek 4

1.   Rozhodnou skutečností pro směnný kurz je první den hospodářského roku, v němž se poskytuje podpora na:

| a) | restrukturalizaci a přeměnu vinic podle článku 11 nařízení (ES) č. 479/2008; |
| --- | --- |

a)

restrukturalizaci a přeměnu vinic podle článku 11 nařízení (ES) č. 479/2008;

| b) | vytvoření vzájemných fondů podle článku 13 nařízení (ES) č. 479/2008; |
| --- | --- |

b)

vytvoření vzájemných fondů podle článku 13 nařízení (ES) č. 479/2008;

| c) | pojištění sklizně podle článku 14 nařízení (ES) č. 479/2008. |
| --- | --- |

c)

pojištění sklizně podle článku 14 nařízení (ES) č. 479/2008.

2.   V případě podpor vyplácených na dobrovolnou nebo povinnou destilaci vedlejších produktů vinifikace podle článku 16 nařízení (ES) č. 479/2008 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz první den hospodářského roku, v němž je vedlejší produkt dodán.

3.   Rozhodnou skutečností pro směnný kurz je první den měsíce, v němž dojde k prvnímu dodání vína podle smlouvy, v případě:

| a) | podpory poskytnuté na destilaci konzumního alkoholu podle článku 17 nařízení (ES) č. 479/2008; |
| --- | --- |

a)

podpory poskytnuté na destilaci konzumního alkoholu podle článku 17 nařízení (ES) č. 479/2008;

| b) | podpory poskytnuté na nouzovou destilaci podle článku 18 nařízení (ES) č. 479/2008. |
| --- | --- |

b)

podpory poskytnuté na nouzovou destilaci podle článku 18 nařízení (ES) č. 479/2008.

4.   V případě podpory poskytnuté na použití zahuštěného hroznového moštu podle článku 19 nařízení (ES) č. 479/2008 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz první den měsíce, v němž daný producent provede první obohacení.

5.   V případě prémie poskytované na klučení vinic podle článku 98 nařízení (ES) č. 479/2008 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz 1. červenec před hospodářským rokem, v jehož průběhu je přijata žádost o platbu.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení se použije ode dne 1. srpna 2008.

Použitelnost ustanovení čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1913/2006 však začíná dnem 30. června 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. srpna 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 52. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 507/2008 (Úř. věst. L 149, 7.6.2008, s. 38).

2

(3)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1.

3

---

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 808/2008

ze dne 11. srpna 2008,

kterým se stanoví zákaz rybolovu pakambaly ve vodách ES oblastí IIa a IV plavidly plujícími pod vlajkou Německa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro rok 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 40/2008 ze dne 16. ledna 2008, kterým se na rok 2008 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty pro rok 2008.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2008.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládku a vykládku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2008 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. srpna 2008.

Za Komisi

Fokion FOTIADIS

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 865/2007 (Úř. věst. L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 19, 23.1.2008, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 718/2008 (Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 8).

3

---

PŘÍLOHA

| Číslo | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Členský stát | NĚMECKO |
| Populace | LEZ/2AC4-C |
| Druh | Pakambala (Lepidorhombus spp.) |
| Oblast | vody ES oblastí IIa a IV |
| Datum | 27.6.2008 |

Číslo

25/T&Q

Členský stát

NĚMECKO

Populace

LEZ/2AC4-C

Druh

Pakambala (Lepidorhombus spp.)

Oblast

vody ES oblastí IIa a IV

Datum

27.6.2008

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. srpna 2008,

kterým se mění rozhodnutí 2005/294/ES o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů

(oznámeno pod číslem K(2008) 4252)

(Pouze dánské znění je závazné)

(2008/664/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na třetí pododstavec bodu 2 přílohy III uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v bodu 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku. |
| --- | --- |

(1)

Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v bodu 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.

| (2) | Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) umožňující používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu v rámci dánského akčního programu na období 1999 až 2003. V souvislosti s dánským akčním programem na období 2004 až 2007 byla odchylka prodloužena rozhodnutím Komise 2005/294/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) umožňující používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu v rámci dánského akčního programu na období 1999 až 2003. V souvislosti s dánským akčním programem na období 2004 až 2007 byla odchylka prodloužena rozhodnutím Komise 2005/294/ES (3).

| (3) | Dne 17. dubna 2008 požádalo Dánsko o další prodloužení odchylky. K žádosti bylo přiloženo podrobné technické zdůvodnění. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. dubna 2008 požádalo Dánsko o další prodloužení odchylky. K žádosti bylo přiloženo podrobné technické zdůvodnění.

| (4) | Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro odchylku. |
| --- | --- |

(4)

Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro odchylku.

| (5) | V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že během let 1985 až 2003 bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 %. |
| --- | --- |

(5)

V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že během let 1985 až 2003 bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 %.

| (6) | Dánský parlament schválil třetí akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a na uvedené období jím stanovil cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %. V roce 2007 se vládní platforma dohodla na vypracování čtvrtého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí na rok 2009, který má sloužit jako kontrola třetího akčního plánu a za účelem zajištění dosažení jeho cílů do roku 2015 bude obsahovat úpravy vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

(6)

Dánský parlament schválil třetí akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a na uvedené období jím stanovil cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %. V roce 2007 se vládní platforma dohodla na vypracování čtvrtého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí na rok 2009, který má sloužit jako kontrola třetího akčního plánu a za účelem zajištění dosažení jeho cílů do roku 2015 bude obsahovat úpravy vnitrostátních právních předpisů.

| (7) | Dánsko připravilo akční program na období 2008 až 2011 v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS. Opatření akčního programu tvoří nedílnou součást třetího akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí. |
| --- | --- |

(7)

Dánsko připravilo akční program na období 2008 až 2011 v souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS. Opatření akčního programu tvoří nedílnou součást třetího akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí.

| (8) | Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2005 až 2006 pod odchylku spadalo 1 779 podniků zabývajících se chovem skotu, 220 839 jednotek živočišné výroby a 115 336 hektarů, což odpovídá 3,4 %, 10,3 % a 4,2 % jejich celkového počtu v Dánsku. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2005 až 2006 pod odchylku spadalo 1 779 podniků zabývajících se chovem skotu, 220 839 jednotek živočišné výroby a 115 336 hektarů, což odpovídá 3,4 %, 10,3 % a 4,2 % jejich celkového počtu v Dánsku.

| (9) | Výpočty rozsahu vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích ukazují, že v letech 1990 až 2006 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 40 % v jílovitých půdách a o 49 % v písčitých půdách. Od období let 2002 až 2003 zůstaly hodnoty vyluhování téměř na stejné úrovni. |
| --- | --- |

(9)

Výpočty rozsahu vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích ukazují, že v letech 1990 až 2006 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 40 % v jílovitých půdách a o 49 % v písčitých půdách. Od období let 2002 až 2003 zůstaly hodnoty vyluhování téměř na stejné úrovni.

| (10) | Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje po dobu let 1990 až 2006 snížení o 29 % u jílovitých půd a 45 % u půd písčitých. V roce 2006 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách referenčních povodí v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l. Koncentrace dusičnanů v řekách v referenčních zemědělských povodích se v letech 1990 až 2006 snížila o 31 %, přičemž průměrné koncentrace dusičnanů byly u písčitých půd nižší než 20 mg/l a v případě půd jílovitých vykazovaly přibližně 30 mg/l. |
| --- | --- |

(10)

Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje po dobu let 1990 až 2006 snížení o 29 % u jílovitých půd a 45 % u půd písčitých. V roce 2006 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách referenčních povodí v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l. Koncentrace dusičnanů v řekách v referenčních zemědělských povodích se v letech 1990 až 2006 snížila o 31 %, přičemž průměrné koncentrace dusičnanů byly u písčitých půd nižší než 20 mg/l a v případě půd jílovitých vykazovaly přibližně 30 mg/l.

| (11) | Po přezkoumání žádosti Dánska a s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutích 2002/915/ES a 2005/294/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny stejně přísné podmínky, jaké stanoví rozhodnutí 2005/294/ES. |
| --- | --- |

(11)

Po přezkoumání žádosti Dánska a s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutích 2002/915/ES a 2005/294/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny stejně přísné podmínky, jaké stanoví rozhodnutí 2005/294/ES.

| (12) | Použitelnost rozhodnutí 2005/294/ES končí dnem 31. července 2008. Aby bylo zajištěno, že dotčení chovatelé skotu mohou dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se prodloužila doba platnosti rozhodnutí 2005/294/ES. Měly by být rovněž upraveny oznamovací povinnosti stanovené v rozhodnutí 2005/294/ES. |
| --- | --- |

(12)

Použitelnost rozhodnutí 2005/294/ES končí dnem 31. července 2008. Aby bylo zajištěno, že dotčení chovatelé skotu mohou dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se prodloužila doba platnosti rozhodnutí 2005/294/ES. Měly by být rovněž upraveny oznamovací povinnosti stanovené v rozhodnutí 2005/294/ES.

| (13) | Články stanovené tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS, |
| --- | --- |

(13)

Články stanovené tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2005/294/ES se mění takto:

| 1) | V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů).“ |
| --- | --- |

1)

V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů).“

| 2) | V článku 9 se lhůta „do 31. července 2008“ nahrazuje lhůtou „do 31. července 2012“. |
| --- | --- |

2)

V článku 9 se lhůta „do 31. července 2008“ nahrazuje lhůtou „do 31. července 2012“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 8. srpna 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 319, 23.11.2002, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 94, 13.4.2005, s. 34.

3

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/18

---

ROZHODNUTÍ RADY 2008/665/SZBP

ze dne 9. června 2008

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada dne 15. října 2007 přijala společnou akci 2007/677/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (1) (operace EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Rada dne 15. října 2007 přijala společnou akci 2007/677/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (1) (operace EUFOR Tchad/RCA).

| (2) | Podle čl. 10 odst. 3 uvedené společné akce jsou podrobnosti týkající se účasti třetích států předmětem dohody podle článku 24 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 10 odst. 3 uvedené společné akce jsou podrobnosti týkající se účasti třetích států předmětem dohody podle článku 24 Smlouvy.

| (3) | Na základě zmocnění Rady ze dne 13. září 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník Rady Evropské Unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, dohodu mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na operaci EUFOR Tchad/RCA (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(3)

Na základě zmocnění Rady ze dne 13. září 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník Rady Evropské Unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, dohodu mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na operaci EUFOR Tchad/RCA (dále jen „dohoda“).

| (4) | Uvedená dohoda by měla být schválena jménem Unie, |
| --- | --- |

(4)

Uvedená dohoda by měla být schválena jménem Unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA) se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 9. června 2008.

Za Radu

předsedkyně

M. COTMAN

---

(1)  Úř. věst. L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA)

EVROPSKÁ UNIE (EU),

na jedné straně a

ALBÁNSKÁ REPUBLIKA

na straně druhé,

dále jen „strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ:

přijetí společné akce 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA) Radou Evropské unie,

přizvání Albánské republiky k účasti na operaci vedené EU,

úspěšné dokončení procesu vytváření sil a doporučení velitele operace EU a Vojenského výboru EU dohodnout se na účasti ozbrojených sil Albánské republiky na operaci vedené Evropskou unií,

rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/1/2008 ze dne 13. února 2008 o přijetí příspěvků třetích států na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (1),

rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru CHAD/2/2008 ze dne 18. března 2008 o zřízení Výboru přispěvatelů na vojenskou operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (2),

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Účast na operaci

1.   Albánská republika se v souladu s touto dohodou a veškerými nezbytnými prováděcími opatřeními připojuje ke společné akci 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA) a k jakékoli společné akci nebo rozhodnutí, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení vojenské operace EU pro řešení krize.

2.   Příspěvkem Albánské republiky k vojenské operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

3.   Albánská republika zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své úkoly v souladu

| — | se společnou akcí 2007/677/SZBP a případnými následnými změnami, |
| --- | --- |

—

se společnou akcí 2007/677/SZBP a případnými následnými změnami,

| — | s operačním plánem, |
| --- | --- |

—

s operačním plánem,

| — | s veškerými prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

s veškerými prováděcími opatřeními.

4.   Síly a personál přidělené k operaci Albánskou republikou plní své úkoly a jednají pouze v zájmu vojenské operace EU pro řešení krize.

5.   Albánská republika včas informuje velitele operace EU o každé změně své účasti na operaci.

Článek 2

Postavení sil

1.   Postavení sil a personálu přidělených Albánskou republikou v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil uzavřenou mezi Evropskou unií a dotyčným státem, pokud taková dohoda existuje.

2.   Postavení sil a personálu přidělených k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo Čadskou republiku a Středoafrickou republiku se řídí ujednáními mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Albánskou republikou.

3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil podle odstavce 1, vykonává Albánská republika soudní pravomoc nad svými silami a personálem, které se účastní vojenské operace EU pro řešení krize.

4.   Albánská republika vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na operaci EU pro řešení krize, které vznese některý z příslušníků jejích sil či členů personálu nebo které se jich týkají. Albánská republika odpovídá za zahájení řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli příslušníku svých sil nebo členu personálu v souladu se svými právními předpisy.

5.   Albánská republika se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní vojenské operace EU pro řešení krize, a učinit tak při podpisu této dohody.

6.   Evropská unie se zavazuje zajistit, že její členské státy učiní prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s účastí Albánské republiky na vojenské operaci EU pro řešení krize, a učiní tak při podpisu této dohody.

Článek 3

Utajované informace

1.   Albánská republika přijme vhodná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou obsaženy v příloze rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001 (3), a dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU.

2.   Pokud Evropská unie a Albánská republika uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení takové dohody v rámci vojenské operace EU pro řešení krize.

Článek 4

Linie velení

1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstávají zcela pod velením svých vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány převedou operační a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu na velitele operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svou pravomoc.

3.   Albánská republika má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

4.   Po konzultacích s Albánskou republikou může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Albánské republiky.

5.   Albánská republika jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

Článek 5

Finanční hlediska

1.   Albánská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 1 odst. 1 této dohody a v rozhodnutí Rady 2007/384/SZBP ze dne 14. května 2007 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (4).

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, uhradí Albánská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 6

Prováděcí opatření k dohodě

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a příslušné orgány Albánské republiky uzavřou všechna nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v článcích 1 až 6, má druhá strana právo ukončit tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této dohody se mezi stranami řeší diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně uplatňuje ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu příspěvku Albánské republiky k operaci.

V Paříži dne 13. července 2008 v jazyce anglickém ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Za Albánskou republiku

---

(1)  Úř. věst. L 56, 29.2.2008, s. 64. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí CHAD/3/2008 (Úř. věst. L 144, 4.6.2008, s. 82).

1

(2)  Úř. věst. L 107, 17.4.2008, s. 60. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí CHAD/3/2008.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2007/438/ES (Úř. věst. L 164, 26.6.2007, s. 24).

3

(4)  Úř. věst. L 152, 13.6.2007, s. 14.

4

PROHLÁŠENÍ PODLE ČL. 2 ODST. 5 A 6 DOHODY

Prohlášení členských států EU:

„V případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jimi vlastněného a používaného při operaci EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují společnou akci EU 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA), usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Albánské republice, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem z Albánské republiky při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem z Albánské republiky při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo

| — | nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž patří Albánské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu operace EU pro řešení krize z Albánské republiky, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž patří Albánské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu operace EU pro řešení krize z Albánské republiky, který tento majetek používá.“

Prohlášení Albánské republiky:

„V případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jí vlastněného a používaného při operaci EU pro řešení krize, bude Albánská republika, která se připojuje ke společné akci 2007/677/SZBP ze dne 15. října 2007 o vojenské operaci Evropské unie v Čadské republice a ve Středoafrické republice (operace EUFOR Tchad/RCA), usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči kterémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo

| — | nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly v důsledku používání jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu operace EU pro řešení krize, který tento majetek používá.“

---

| 13.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 217/23

---

ROZHODNUTÍ RADY 2008/666/SZBP

ze dne 24. července 2008

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (1).

| (2) | Podle čl. 13 odst. 4 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání týkající se účasti třetích států upravena v dohodě uzavřené podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 13 odst. 4 uvedené společné akce jsou podrobná ujednání týkající se účasti třetích států upravena v dohodě uzavřené podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | Rada dne 13. prosince 2004 zmocnila předsednictví, jemuž má být případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, aby v případě budoucích civilních operací EU pro řešení krizí zahájilo jednání s třetími státy s cílem uzavřít dohodu na základě vzorové dohody mezi Evropskou unií a třetím státem o účasti třetího státu na civilní operaci EU pro řešení krize. Na tomto základě předsednictví sjednalo dohodu se Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO). |
| --- | --- |

(3)

Rada dne 13. prosince 2004 zmocnila předsednictví, jemuž má být případně nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, aby v případě budoucích civilních operací EU pro řešení krizí zahájilo jednání s třetími státy s cílem uzavřít dohodu na základě vzorové dohody mezi Evropskou unií a třetím státem o účasti třetího státu na civilní operaci EU pro řešení krize. Na tomto základě předsednictví sjednalo dohodu se Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO).

| (4) | Tato dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(4)

Tato dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody je připojeno k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 24. července 2008.

Za Radu

předseda

B. HORTEFEUX

---

(1)  Úř. věst. L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

---

DOHODA

mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO)

EVROPSKÁ UNIE (EU)

na jedné straně a

ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE

na straně druhé,

dále jen „strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ:

přijetí společné akce 2008/124/SZBP ze dne 4. února 2008 o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) Radou Evropské unie,

přizvání Švýcarské konfederace k účasti na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO),

úspěšné dokončení procesu vytváření sil a doporučení civilního velitele operace EU a Výboru pro civilní aspekty řešení krizí dohodnout se na účasti Švýcarské konfederace na operaci vedené EU,

rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EULEX/2/2008 ze dne 22. dubna 2008 o přijetí příspěvku Švýcarské konfederace na Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO),

SE DOHODLY NA TOMTO:

Článek 1

Účast na operaci

1.   Švýcarská konfederace se připojuje ke společné akci 2008/124/SZBP ze dne 4. února 2008 o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (dále jen „EULEX KOSOVO“) a k jakékoli společné akci nebo rozhodnutí, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení EULEX KOSOVO, v souladu s ustanoveními této dohody a veškerými nezbytnými prováděcími ujednáními.

2.   Příspěvkem Švýcarské konfederace k EULEX KOSOVO není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

3.   Švýcarská konfederace zajistí, aby její personál účastnící se EULEX KOSOVO plnil své úkoly v souladu

| — | se společnou akcí 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) a případnými následujícími změnami, |
| --- | --- |

—

se společnou akcí 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) a případnými následujícími změnami,

| — | s plánem operace, |
| --- | --- |

—

s plánem operace,

| — | s prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

s prováděcími opatřeními.

4.   Personál vyslaný Švýcarskou konfederací k EULEX KOSOVO plní své povinnosti a jedná pouze v zájmu EULEX KOSOVO.

5.   Švýcarská konfederace včas informuje civilního velitele operace a vedoucího mise EULEX KOSOVO (dále jen „vedoucí mise“) o jakékoli změně svého příspěvku k EULEX KOSOVO.

6.   Členové personálu vyslaní k EULEX KOSOVO podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Švýcarské konfederace jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Členové personálu vyslaní k EULEX KOSOVO předloží kopii tohoto osvědčení.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu přiděleného Švýcarskou konfederací k EULEX KOSOVO se řídí ustanoveními o postavení mise podle čl. 10 odst. 1 společné akce 2008/124/SZBP ze dne 4. února o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO).

2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo území Kosova se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotčenými velitelskými složkami a Švýcarskou konfederací.

3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle odstavce 1 tohoto článku, pokud taková dohoda existuje, má Švýcarská konfederace pravomoc nad svým personálem, který se účastní EULEX KOSOVO.

4.   Švýcarská konfederace vyřizuje veškeré požadavky vzniklé v souvislosti s účastí na EULEX KOSOVO, které některý z členů personálu vznese nebo které se jej týkají. Švýcarská konfederace zahájí příslušné řízení, zejména soudní nebo kárné, proti kterémukoli členu svého personálu v souladu se svými právními předpisy.

5.   Švýcarská konfederace se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se práva na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní EULEX KOSOVO, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor tohoto prohlášení je připojen k této dohodě.

6.   Členské státy Evropské unie se zavazují učinit prohlášení o vzdání se práva na náhradu škody v souvislosti s účastí Švýcarské konfederace na EULEX KOSOVO a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor tohoto prohlášení je připojen k této dohodě.

Článek 3

Utajované informace

1.   Švýcarská konfederace přijme vhodná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie, které jsou obsaženy v rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, jakož i dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně vedoucího mise.

2.   Pokud Evropská unie a Švýcarská konfederace uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci EULEX KOSOVO.

Článek 4

Linie velení

1.   Veškerý personál účastnící se EULEX KOSOVO zůstává zcela pod velením svých vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány převedou operační řízení na civilního velitele operace, jenž vykonává velení a řízení na strategické úrovni.

3.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení EULEX KOSOVO v místě působení.

4.   Vedoucí mise vykonává velení a řízení nad personálem, týmy a útvary přispívajících států, jak byly přiděleny civilním velitelem operace, a zároveň nese administrativní a logistickou odpovědnost, včetně odpovědnosti za majetek, zdroje a informace, které jsou EULEX KOSOVO k dispozici.

5.   V souladu s právními nástroji podle čl. 1 odst. 1 této dohody má Švýcarská konfederace z hlediska běžného řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise vykonává kázeňský dohled nad personálem EULEX KOSOVO. V případě potřeby vede kárné řízení příslušný vnitrostátní orgán.

7.   Švýcarská konfederace jmenuje velitele národního kontingentu jako zástupce svého národního kontingentu v EULEX KOSOVO. Velitel národního kontingentu podává vedoucímu mise zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídá za kázeň při běžné činnosti kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci se Švýcarskou konfederací, pokud Švýcarská konfederace ke dni ukončení operace stále přispívá k EULEX KOSOVO.

Článek 5

Finanční hlediska

1.   Švýcarská konfederace nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci, kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v provozním rozpočtu operace.

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené obyvatelstvu nebo právnickým osobám nacházejícím se v místě, v němž se operace uskutečňuje, uhradí Švýcarská konfederace, pokud byla zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případném ujednání o postavení mise podle čl. 2 odst. 1 této dohody.

Článek 6

Prováděcí ujednání k dohodě

Generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, a příslušné orgány Švýcarské konfederace uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této dohody se mezi stranami řeší diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně uplatňuje ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu trvání příspěvku Švýcarské konfederace k operaci.

V Bruselu dne 29. července 2008.

Za Evropskou unii

Za Švýcarskou konfederaci

PŘÍLOHA

PROHLÁŠENÍ

Prohlášení členských států EU

Členské státy EU, které uplatňují společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO), budou v případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jimi vlastněného a používaného EULEX KOSOVO usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly práva na náhradu škody vůči Švýcarské konfederaci, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta byly způsobeny personálem ze Švýcarské konfederace při plnění jeho povinností v souvislosti s EULEX KOSOVO, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo byly důsledkem používání jakéhokoli majetku, jenž patří Švýcarské konfederaci, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu EULEX KOSOVO ze Švýcarské konfederace, který tento majetek používá.

Prohlášení Švýcarské konfederace

Švýcarská konfederace, která se účastní Mise Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO), zřízené společnou akcí EU 2008/124/SZBP, bude v případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jí vlastněného a používaného EULEX KOSOVO usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala práva na náhradu škody vůči kterémukoli jinému státu účastnícímu se EULEX KOSOVO, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s EULEX KOSOVO, kromě případů hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení, nebo byly důsledkem používání jakéhokoli majetku, jenž patří státům účastnícím se EULEX KOSOVO, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného pochybení personálu EULEX KOSOVO, který tento majetek používá.

---