# Official Journal C 105/2010

| | ISSN 1725-2423
  doi:10.3000/17252423.C_2010.105.eng |
| --- | --- |
| Official Journal
  of the European Union | C 105 |
| | |
| English edition | Information and Notices | Volume 5324 April 2010 |

ISSN 1725-2423

doi:10.3000/17252423.C_2010.105.eng

Official Journal

of the European Union

C 105

English edition

Information and Notices

Volume 5324 April 2010

---

| Notice No | Contents | page |
| --- | --- | --- |
| | IV   Notices |
| | NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES |
| | European Commission |
| 2010/C 105/01 | Euro exchange rates | 1 |
| 2010/C 105/02 | Decision to close the formal investigation procedure after withdrawal by Member State — State aid — Italy (Articles 107 to 109 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU)) — Commission notice pursuant to Article 108(2) TFEU — Withdrawal of notification — State aid C 36/08 (ex NN 33/08) — Sulcis power plant project (
  1
  ) | 2 |

Notice No

Contents

page

IV   Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

2010/C 105/01

Euro exchange rates

1

2010/C 105/02

Decision to close the formal investigation procedure after withdrawal by Member State — State aid — Italy (Articles 107 to 109 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU)) — Commission notice pursuant to Article 108(2) TFEU — Withdrawal of notification — State aid C 36/08 (ex NN 33/08) — Sulcis power plant project (
  1
  )

1

2

| | V   Announcements |
| --- | --- |
| | PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY |
| | European Commission |
| 2010/C 105/03 | State aid — Denmark — State aid C 30/09 (ex N 328/08) — Tax exemption for waste from cement production — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | OTHER ACTS |
| | European Commission |
| 2010/C 105/05 | Publication of an amendment application pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs | 12 |

V   Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY

European Commission

2010/C 105/03

State aid — Denmark — State aid C 30/09 (ex N 328/08) — Tax exemption for waste from cement production — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Prior notification of a concentration (Case COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

OTHER ACTS

European Commission

2010/C 105/05

Publication of an amendment application pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text with EEA relevance |

---

(1)   Text with EEA relevance

1

| EN | |
| --- | --- |

EN

---

IV Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS, BODIES, OFFICES AND AGENCIES

European Commission

| 24.4.2010 | EN | Official Journal of the European Union | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

EN

Official Journal of the European Union

C 105/1

---

Euro exchange rates (1)

23 April 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Currency | Exchange rate |
| --- | --- | --- |
| USD | US dollar | 1,3311 |
| JPY | Japanese yen | 125,11 |
| DKK | Danish krone | 7,4422 |
| GBP | Pound sterling | 0,86730 |
| SEK | Swedish krona | 9,5910 |
| CHF | Swiss franc | 1,4355 |
| ISK | Iceland króna | |
| NOK | Norwegian krone | 7,8765 |
| BGN | Bulgarian lev | 1,9558 |
| CZK | Czech koruna | 25,405 |
| EEK | Estonian kroon | 15,6466 |
| HUF | Hungarian forint | 264,45 |
| LTL | Lithuanian litas | 3,4528 |
| LVL | Latvian lats | 0,7077 |
| PLN | Polish zloty | 3,8823 |
| RON | Romanian leu | 4,1240 |
| TRY | Turkish lira | 1,9763 |
| AUD | Australian dollar | 1,4464 |
| CAD | Canadian dollar | 1,3337 |
| HKD | Hong Kong dollar | 10,3327 |
| NZD | New Zealand dollar | 1,8702 |
| SGD | Singapore dollar | 1,8260 |
| KRW | South Korean won | 1 475,95 |
| ZAR | South African rand | 9,9440 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,0881 |
| HRK | Croatian kuna | 7,2588 |
| IDR | Indonesian rupiah | 11 993,66 |
| MYR | Malaysian ringgit | 4,2439 |
| PHP | Philippine peso | 59,006 |
| RUB | Russian rouble | 38,8592 |
| THB | Thai baht | 42,881 |
| BRL | Brazilian real | 2,3447 |
| MXN | Mexican peso | 16,2215 |
| INR | Indian rupee | 59,2170 |

Currency

Exchange rate

USD

US dollar

1,3311

JPY

Japanese yen

125,11

DKK

Danish krone

7,4422

GBP

Pound sterling

0,86730

SEK

Swedish krona

9,5910

CHF

Swiss franc

1,4355

ISK

Iceland króna

NOK

Norwegian krone

7,8765

BGN

Bulgarian lev

1,9558

CZK

Czech koruna

25,405

EEK

Estonian kroon

15,6466

HUF

Hungarian forint

264,45

LTL

Lithuanian litas

3,4528

LVL

Latvian lats

0,7077

PLN

Polish zloty

3,8823

RON

Romanian leu

4,1240

TRY

Turkish lira

1,9763

AUD

Australian dollar

1,4464

CAD

Canadian dollar

1,3337

HKD

Hong Kong dollar

10,3327

NZD

New Zealand dollar

1,8702

SGD

Singapore dollar

1,8260

KRW

South Korean won

1 475,95

ZAR

South African rand

9,9440

CNY

Chinese yuan renminbi

9,0881

HRK

Croatian kuna

7,2588

IDR

Indonesian rupiah

11 993,66

MYR

Malaysian ringgit

4,2439

PHP

Philippine peso

59,006

RUB

Russian rouble

38,8592

THB

Thai baht

42,881

BRL

Brazilian real

2,3447

MXN

Mexican peso

16,2215

INR

Indian rupee

59,2170

---

(1)  Source: reference exchange rate published by the ECB.

---

| 24.4.2010 | EN | Official Journal of the European Union | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

EN

Official Journal of the European Union

C 105/2

---

DECISION TO CLOSE THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE AFTER WITHDRAWAL BY MEMBER STATE

State aid — Italy

(Articles 107 to 109 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU))

Commission notice pursuant to Article 108(2) TFEU — Withdrawal of notification

State aid C 36/08 (ex NN 33/08) — Sulcis power plant project

(Text with EEA relevance)

2010/C 105/02

The Commission has decided to close the formal investigation procedure initiated under Article 88(2) of the EC Treaty (which became Article 108(2) TFEU) on 16 July 2008 (1) in respect of the measure referred to above, in view of the fact that Italy withdrew its notification on 30 September 2009.

---

(1)  OJ C 240, 19.9.2008, p. 14.

---

V Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF COMPETITION POLICY

European Commission

| 24.4.2010 | EN | Official Journal of the European Union | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

EN

Official Journal of the European Union

C 105/3

---

STATE AID — DENMARK

State aid C 30/09 (ex N 328/08)

Tax exemption for waste from cement production

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

2010/C 105/03

By means of the letter dated 28 October 2009 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified Denmark of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the above mentioned measure. The Commission also invited Denmark pursuant to Article 11(1) of Regulation (EC) No 659/1999 to submit comments on the Commission's intention to initiate the formal investigation procedure.

Interested parties may submit their comments on the measure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

These comments will be communicated to Denmark. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

MEANINGFUL SUMMARY

Description of the measure

Since 1987, there has been a tax in Denmark with the aim of reducing waste, promoting reuse rather than incineration and incineration rather than landfill. The notified measure concerns a full exemption from the waste tax for waste from a firm’s own cement production, i.e. raw meal, unburnt clinker, filter dust, discarded concrete, discarded clinker and kiln dust, which is disposed of on the firm’s own production site. The said waste fractions from cement production are not classified as hazardous waste. The waste is currently stored on the company's own land from which the company digs up the lime used for cement production and does not pose a particular environmental problem. The aim of the proposed exemption is to compensate for the increased costs which the cement industry will have due to the introduction in 2010 of a tax on nitrogen oxide (NOx) emissions and thereby avoid loss of competitiveness or market share, while at the same time yielding an environmental impact.

The exemption is notified for the period 1 January 2008 until 1 January 2018 or 10 years as from the date of the Commission approval and is expected to lead to a loss of State revenue of approximately DKK 10 million annually. The Danish authorities are aware of only one company that will benefit from the exemption, namely Aalborg Portland A/S.

Assessment

The Commission takes the view that the proposed tax reduction involves State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty in favour of the cement producer in Denmark.

The compatibility of the measures is assessed under Chapter 4 of the Environmental Aid Guidelines (EAG) on State Aid for Environmental Protection (1).

The Commission considers that the waste tax exemption has at least an indirect effect on environmental protection in the sense that it enables Denmark to maintain its national tax at relatively high levels and does not undermine the general objective pursued by the tax. Therefore the measure is in line with point 151 of the EAG.

For tax reliefs like the one at hand, the Commission furthermore has to assess in particular whether the measure is necessary and proportionate. In this case, the Commission questions whether the waste tax exemption is necessary since it has not been proven that the tax leads to a substantial increase in production costs. In addition, the Commission has doubts that the exemption can be regarded as proportionate since no incentive would remain for the beneficiary to fulfil the objectives of the waste tax.

In the lights of these doubts, the Commission has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.

TEXT OF LETTER

‘Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.’ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.’

---

(1)  OJ C 82, 1.4.2008, p. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | EN | Official Journal of the European Union | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

EN

Official Journal of the European Union

C 105/11

---

Prior notification of a concentration

(Case COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(Text with EEA relevance)

2010/C 105/04

| 1. | On 19 April 2010 the Commission received notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which Eurovia SA (‘Eurovia’, France), controlled by the Vinci group (‘Vinci’, France), acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the EC Merger Regulation control of several parts of the undertakings Tarmac International Holding BV and Tarmac Deutschland International GmbH (together ‘Tarmac’, United Kingdom) by way of purchase of shares. |
| --- | --- |

1.

On 19 April 2010 the Commission received notification of a proposed concentration pursuant to Article 4 of Council Regulation (EC) No 139/2004 (1) by which Eurovia SA (‘Eurovia’, France), controlled by the Vinci group (‘Vinci’, France), acquires within the meaning of Article 3(1)(b) of the EC Merger Regulation control of several parts of the undertakings Tarmac International Holding BV and Tarmac Deutschland International GmbH (together ‘Tarmac’, United Kingdom) by way of purchase of shares.

| 2. | The business activities of the undertakings concerned are:






  — | Eurovia: construction and maintenance of roads, railways and airport infrastructure, production and sale of asphalt and aggregates, |
| --- | --- | --- |

2.

The business activities of the undertakings concerned are:

—

Eurovia: construction and maintenance of roads, railways and airport infrastructure, production and sale of asphalt and aggregates,

| — | Tarmac: production and sale of aggregates. |
| --- | --- |

—

Tarmac: production and sale of aggregates.

| 3. | On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved. |
| --- | --- |

3.

On preliminary examination, the Commission finds that the notified transaction could fall within the scope the EC Merger Regulation. However, the final decision on this point is reserved.

| 4. | The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.
  Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by e-mail to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, to the following address:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

The Commission invites interested third parties to submit their possible observations on the proposed operation to the Commission.

Observations must reach the Commission not later than 10 days following the date of this publication. Observations can be sent to the Commission by fax (+32 22964301), by e-mail to COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu or by post, under reference number COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, to the following address:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OJ L 24, 29.1.2004, p. 1 (the ‘EC Merger Regulation’).

---

OTHER ACTS

European Commission

| 24.4.2010 | EN | Official Journal of the European Union | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

EN

Official Journal of the European Union

C 105/12

---

Publication of an amendment application pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs

2010/C 105/05

This publication confers the right to object to the amendment application pursuant to Article 7 of Council Regulation (EC) No 510/2006 (1). Statements of objections must reach the Commission within six months of the date of this publication.

AMENDMENT APPLICATION

COUNCIL REGULATION (EC) No 510/2006

Amendment application according to Article 9

‘LIMONE DI SORRENTO’

EC No: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

PGI ( X ) PDO ( )

1.   Heading in the product specification affected by the amendment:

| — |  | Name of product |
| --- | --- | --- |
| — |  | Description of product |
| — |  | Geographical area |
| — |  | Proof of origin |
| — | | Method of production |
| — | | Link |
| — | | Labelling |
| — | | National requirements |
| — | | Other (to be specified) |

—



Name of product

—



Description of product

—



Geographical area

—



Proof of origin

—

Image

Method of production

—

Image

Link

—

Image

Labelling

—

Image

National requirements

—

Image

Other (to be specified)

2.   Type of amendment(s):

| — | | Amendment to single document or summary sheet |
| --- | --- | --- |
| — |  | Amendment to specification of registered PDO or PGI for which neither the single document nor the summary sheet has been published |
| — |  | Amendment to specification that requires no amendment to the published single document (Article 9(3) of Regulation (EC) No 510/2006) |
| — |  | Temporary amendment to specification resulting from imposition of obligatory sanitary or phyto-sanitary measures by public authorities (Article 9(4) of Regulation (EC) No 510/2006) |

—

Image

Amendment to single document or summary sheet

—



Amendment to specification of registered PDO or PGI for which neither the single document nor the summary sheet has been published

—



Amendment to specification that requires no amendment to the published single document (Article 9(3) of Regulation (EC) No 510/2006)

—



Temporary amendment to specification resulting from imposition of obligatory sanitary or phyto-sanitary measures by public authorities (Article 9(4) of Regulation (EC) No 510/2006)

3.   Amendment(s):

3.1.   Method of production:

| — | In the third paragraph of Article 4, there is a change to the description in the current product specification of the trellis used for growing the ‘Limone di Sorrento’ plants; this still mentions that stakes of chestnut wood are preferred, but allows also for the use of stakes made from other kinds of wood and/or metal alloys (given that the material from which the stakes are made does not affect the quality of the product). |
| --- | --- |

—

In the third paragraph of Article 4, there is a change to the description in the current product specification of the trellis used for growing the ‘Limone di Sorrento’ plants; this still mentions that stakes of chestnut wood are preferred, but allows also for the use of stakes made from other kinds of wood and/or metal alloys (given that the material from which the stakes are made does not affect the quality of the product).

Also, as it is unclear from the current specification that the traditional method of producing ‘Limone di Sorrento’ is to grow the plants either under frames with stakes and a covering or in the shade of other plants or trees, the order of the various parts of the sentence has been changed to make this clearer.

| — | In the fifth paragraph of Article 4 and the fourth paragraph of Article 5, the date of the start of the lemon harvest has been amended. With the changes in the world's climate in the past few years, the lemons now take less time to ripen and consequently the date of the start of the harvest has been brought forward one month from 1 February to 1 January. |
| --- | --- |

—

In the fifth paragraph of Article 4 and the fourth paragraph of Article 5, the date of the start of the lemon harvest has been amended. With the changes in the world's climate in the past few years, the lemons now take less time to ripen and consequently the date of the start of the harvest has been brought forward one month from 1 February to 1 January.

| — | In the third paragraph before last of Article 4, the maximum per-hectare production of lemons has been amended. Following the granting of PGI status and with improvements to the traditional growing methods, input from agronomists taken on by the product consortium and changing climatic conditions, there has been an increase in the production potential for ‘Limone di Sorrento’. In addition, plants that were old or affected by gummosis were replaced with new plants that are now fully productive and this, together with the return to the use of organic fertiliser, means that annual average yields per plant are now much higher, without affecting its qualities. |
| --- | --- |

—

In the third paragraph before last of Article 4, the maximum per-hectare production of lemons has been amended. Following the granting of PGI status and with improvements to the traditional growing methods, input from agronomists taken on by the product consortium and changing climatic conditions, there has been an increase in the production potential for ‘Limone di Sorrento’. In addition, plants that were old or affected by gummosis were replaced with new plants that are now fully productive and this, together with the return to the use of organic fertiliser, means that annual average yields per plant are now much higher, without affecting its qualities.

As a result, to reflect current potential, the product specification now refers to a higher figure of 35 to 45 tonnes for the maximum per-hectare production of lemons.

| — | In the last point of Article 6, the lemon juice yield has been lowered from 30 % to 25 %. Monitoring of yields from machine squeezing, with the extraction pressure adjusted so as to restrict the presence of solid matter and thus the turbidity of the juice, showed that yields sometimes drop below 30 % but are always over 25 %. These findings meant that the figure had to be updated in the product specification. |
| --- | --- |

—

In the last point of Article 6, the lemon juice yield has been lowered from 30 % to 25 %. Monitoring of yields from machine squeezing, with the extraction pressure adjusted so as to restrict the presence of solid matter and thus the turbidity of the juice, showed that yields sometimes drop below 30 % but are always over 25 %. These findings meant that the figure had to be updated in the product specification.

3.2.   Link:

| — | The amendment is the inclusion of a new version of point 4.6 of the summary published in the Official Journal of the European Communities (OJ C 77, 17.3.2000, p. 5). |
| --- | --- |

—

The amendment is the inclusion of a new version of point 4.6 of the summary published in the Official Journal of the European Communities (OJ C 77, 17.3.2000, p. 5).

The text now mentions various factors demonstrating how long the ‘Limone di Sorrento’ has existed on the Sorrento peninsula and the importance of its cultivation for the local population. Also, references to the type of wood to be used for the stakes in the arbour trellis have been removed.

Dropping the stipulation regarding the use of chestnut wood for the arbours is a logical consequence of the requested amendment to the method of production so as to allow for the arbours to be constructed from trellises and stakes made of materials other than chestnut wood. This amendment is justified by the fact that, from 1800 to the present day, the landscape has been marked by the presence of lemon trees grown under arbours or in the shade of other high plants to protect them in the winter.

The reference to chestnut stakes is just a technical or historical detail as regards the method of growing the lemons — it is not relevant for the purposes of establishing a link between the area and the product. It is worth mentioning here that the landscape and countryside have been shaped by the skills of the local farmers in designing, and constructing with the best materials available at the time, structures capable of protecting the lemon trees and thus ensuring the proper ripening of the fruit. The farmers chose chestnut wood purely for its technical properties: it was much harder, easier to work with and more durable than alder wood and thus proved more suitable for making the stakes for the arbours. It is clear from the above that the factor linking the area and the ‘Limone di Sorrento’ is the existence of the arbours themselves — these have always been an integral part of the production method as their purpose is to protect the fruit and ensure that it ripens gradually. It is therefore reasonable to say that mentions of the type of wood used to make the stakes are historical references only and have nothing to do with the causal link between the geographical area and the quality of the ‘Limone di Sorrento’.

It is on this basis that it is considered that the new version of point 5.3 of the single document is compatible with the conditions that led to the designation being registered.

3.3.   Labelling:

| — | In the first paragraph of Article 7, a point has been added regarding the product being put up for consumption. The current product specification states that the product is marketed only in ‘rigid containers’ whereas it is common practice, particularly for the growers, to sell it loose. |
| --- | --- |

—

In the first paragraph of Article 7, a point has been added regarding the product being put up for consumption. The current product specification states that the product is marketed only in ‘rigid containers’ whereas it is common practice, particularly for the growers, to sell it loose.

Providing for the possibility of marketing the fruit in loose form made it necessary to lay down arrangements for attaching stickers so that it is always easy for consumers to identify it and to ensure traceability. The new version of the product specification therefore requires that, when ‘Limone di Sorrento’ PGI is sold loose, 80 % of the lemons must have a sticker.

| — | Where Article 7 refers to ‘secondary products’, it was necessary to delete the words ‘of the ingredients’ to correct the sense of the paragraph and avoid misinterpretations. The current product specification refers to the mention of the PGI on the labels for processed products and not, as implied wrongly by the letter of the specification, to ‘Limone di Sorrento’ being listed among the ingredients of the processed product. |
| --- | --- |

—

Where Article 7 refers to ‘secondary products’, it was necessary to delete the words ‘of the ingredients’ to correct the sense of the paragraph and avoid misinterpretations. The current product specification refers to the mention of the PGI on the labels for processed products and not, as implied wrongly by the letter of the specification, to ‘Limone di Sorrento’ being listed among the ingredients of the processed product.

The inclusion of the words ‘of the ingredients’ in the current product specification was the result of a simple drafting error; indeed, the following paragraph refers correctly to ‘controls on the correct use of “Limone di Sorrento” PGI in secondary and/or processed products’.

| — | In the penultimate paragraph of Article 7, the term ‘consorzi’ (consortia) is no longer given as one of the references that may be added to ‘Limone di Sorrento’ PGI labels, as the national legislation on consortia for the protection of geographical indications (more specifically, Law No 526/1999 of 21 December 1999) states that each designation may have only one authorised consortium. As a ‘Limone di Sorrento’ consortium already exists which has been recognised under Law No 526/1999, it would obviously go against the legislation if other consortia were to appear on the labels. |
| --- | --- |

—

In the penultimate paragraph of Article 7, the term ‘consorzi’ (consortia) is no longer given as one of the references that may be added to ‘Limone di Sorrento’ PGI labels, as the national legislation on consortia for the protection of geographical indications (more specifically, Law No 526/1999 of 21 December 1999) states that each designation may have only one authorised consortium. As a ‘Limone di Sorrento’ consortium already exists which has been recognised under Law No 526/1999, it would obviously go against the legislation if other consortia were to appear on the labels.

| — | Finally, again in Article 7, the spelling of the word ‘Limoni’ (lemons) in the graphic part of the product logo and in the description has been brought into line with that registered by Regulation (EC) No 2446/2000 of 6 November 2000: ‘Limone’. This is just a correction of a typing error — in the product specification, ‘Limoni di Sorrento’ appears only in the description of the logo while the rest of the text refers correctly to ‘Limone di Sorrento’. |
| --- | --- |

—

Finally, again in Article 7, the spelling of the word ‘Limoni’ (lemons) in the graphic part of the product logo and in the description has been brought into line with that registered by Regulation (EC) No 2446/2000 of 6 November 2000: ‘Limone’. This is just a correction of a typing error — in the product specification, ‘Limoni di Sorrento’ appears only in the description of the logo while the rest of the text refers correctly to ‘Limone di Sorrento’.

3.4.   National requirements:

| — | Two sentences empowering the Region to amend the product specification have been deleted from the second and fifth subparagraphs of Article 4. |
| --- | --- |

—

Two sentences empowering the Region to amend the product specification have been deleted from the second and fifth subparagraphs of Article 4.

More specifically, the sentence deleted from the second subparagraph authorised the regional technical bodies to allow ways of growing ‘Limone di Sorrento’ other than those in the specification.

The sentence deleted from the fifth subparagraph gave the Calabria regional authorities the power to issue decrees, on the basis of climatic developments, amending the dates for harvesting the lemons.

These deletions were necessary as the sentences in question inappropriately gave the power to amend the product specification to the Region rather than the European Commission.

| — | In Article 5, the first paragraph has been amended and the second deleted. Both paragraphs inappropriately to the Campania Region competences that properly belong to the inspection body. Therefore, in the first paragraph, the words ‘register, activated and kept up-to-date by the Campania regional authorities, directly ... this Article’ are replaced by: ‘list maintained by the inspection body’, which in this case is IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

In Article 5, the first paragraph has been amended and the second deleted. Both paragraphs inappropriately to the Campania Region competences that properly belong to the inspection body. Therefore, in the first paragraph, the words ‘register, activated and kept up-to-date by the Campania regional authorities, directly ... this Article’ are replaced by: ‘list maintained by the inspection body’, which in this case is IS.ME.CERT.

As consequential changes in the third paragraph of Article 5 and in Article 7(4), the word ‘register’ is replaced by the word ‘list’.

3.5.   Other:

| — | Finally, Article 8 of the current product specification has been deleted — this provided for penalties ‘in accordance with the law’ for misuse of the product. This Article has been deleted as it was redundant. Obviously, anyone who commits fraud will be penalised in accordance with the law. Specifically, Legislative Decree No 297/2004 lays down penalty provisions in application of Regulation (EEC) No 2081/92, now Regulation (EC) No 510/2006. |
| --- | --- |

—

Finally, Article 8 of the current product specification has been deleted — this provided for penalties ‘in accordance with the law’ for misuse of the product. This Article has been deleted as it was redundant. Obviously, anyone who commits fraud will be penalised in accordance with the law. Specifically, Legislative Decree No 297/2004 lays down penalty provisions in application of Regulation (EEC) No 2081/92, now Regulation (EC) No 510/2006.

This amendment was proposed by the Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. (Via Domenico Caccioppoli 25, Vico Equense 80069 (NA)), which has a legitimate interest as the product consortium recognised under Law No 525/1999 and made up of producers of ‘Limone di Sorrento’ PGI subject to regular checks by the inspection body.

SINGLE DOCUMENT

COUNCIL REGULATION (EC) No 510/2006

‘LIMONE DI SORRENTO’

EC No: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

PGI ( X ) PDO ( )

1.   Name:

‘Limone di Sorrento’

2.   Member State or third country:

Italy

3.   Description of the agricultural product or foodstuff:

3.1.   Type of product:

| Class 1.6. | Fruit, vegetables and cereals fresh or processed |
| --- | --- |

Class 1.6.

Fruit, vegetables and cereals fresh or processed

3.2.   Description of the product to which the name in (1) applies:

When released for consumption, the ‘Limone di Sorrento’ PGI is elliptical in shape and symmetrical with a slightly prominent pedicle lobe and an average-sized base.

It is medium to medium-large in size and weighs not less than 85 g. Lemons weighing less than 85 g but having the other characteristics described herein may be used for processing.

The peduncle of the lemon is of an average thickness and length and the attachment to the peduncle is strong; the apical nipple is still present but there is no apical groove or residual style. The carpel is round, medium and semi-full.

The peel of ‘Limone di Sorrento’ PGI is bright yellow over more than 50 % of the surface and of an average thickness (flavedo and albedo); the flavedo is rich in essential oils and has a strong flavour and perfume; the flesh is straw-yellow in colour with an average texture, and the juice is straw-yellow and abundant (yield not less than 25 %) and has high acidity (not less than 3,5 g/100 ml).

3.3.   Raw materials (for processed products only):

—

3.4.   Feed (for products of animal origin only):

—

3.5.   Specific steps in production that must take place in the identified geographical area:

—

3.6.   Specific rules concerning slicing, grating, packaging, etc.:

—

3.7.   Specific rules concerning labelling:

‘Limone di Sorrento’ PGI must be released for consumption either loose, with stickers on 80 % of the lemons, or put up for sale in suitable rigid containers of a minimum capacity of 0,5 kg and a maximum capacity of 15 kg. The containers must be made of cardboard or other recyclable material of vegetable origin allowed under Community law.

The PGI-marked packaging or the labels affixed thereto must display in clear, legible lettering of uniform size the terms ‘Limone di Sorrento’ and ‘Indicazione geografica protetta’ (Protected Geographical Indication) (or the abbreviation ‘I.G.P.’ (PGI)), as well as the name, business name and address of the packager or producer and the quantity of the product the packaging actually contains, expressed in accordance with the rules in force.

The special graphic symbol for the artistic image of the specific, unambiguous logo must also appear, together with the protected geographical indication. The symbol comprises three lemons with their leaves: two of the lemons are small and placed slightly to one side and one is large. The centre of the large lemon depicts the Sorrento coastline as far as Punta Scutolo. The landscape is Pantone green (360 CV), the leaves are Pantone green (362 CV), the two small lemons and the section containing the words ‘Limone di Sorrento’ are Pantone Process Yellow, the sea is Pantone Blue (284 CV) and the words ‘Limone di Sorrento’ are black.

Image

The geographical name ‘Sorrento’ may be used in the names of products processed from the lemons, provided that:

| — | the lemons used to prepare the product are exclusively ‘Limone di Sorrento’ PGI, |
| --- | --- |

—

the lemons used to prepare the product are exclusively ‘Limone di Sorrento’ PGI,

| — | there is a precise indication of the weight ratio between the quantity of ‘Limone di Sorrento’ PGI lemons used and the quantity of processed product obtained, |
| --- | --- |

—

there is a precise indication of the weight ratio between the quantity of ‘Limone di Sorrento’ PGI lemons used and the quantity of processed product obtained,

| — | the lemons are prepared and/or processed exclusively in the territory of the municipalities in point 4, |
| --- | --- |

—

the lemons are prepared and/or processed exclusively in the territory of the municipalities in point 4,

| — | evidence of the use of ‘Limone di Sorrento’ PGI lemons is obtained and kept in the form of receipts of purchase from the producers listed and subsequent notes on official documents. |
| --- | --- |

—

evidence of the use of ‘Limone di Sorrento’ PGI lemons is obtained and kept in the form of receipts of purchase from the producers listed and subsequent notes on official documents.

The Protected Geographical Indication ‘Limone di Sorrento’ may not be qualified in any way other than described above, including the following adjectives: tipo (type) gusto (taste), uso (use), selezionato (selected), scelto (choice) or similar.

However, the use of indications referring to companies, names, business names and private trade marks which are not laudatory in nature and are not likely to mislead the purchaser are permitted.

Such indications may be displayed on the label in letters of a height and width not exceeding half of those used for the protected geographical indication.

4.   Concise definition of the geographical area:

The production area for ‘Limone di Sorrento’ PGI lies within the municipalities of Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri and Anacapri.

5.   Link with the geographical area:

5.1.   Specificity of the geographical area:

The Sorrento peninsula consists of a straight spit of land extending towards the Tyrrhenian Sea and separating the Gulfs of Naples and Salerno. It is closed to the east by the Monte Faito and Sant’Angelo massif and has a central axis consisting of a spine of hills with some higher outcrops such as Monte Comune and Monte Vico Alvano.

Geologically, the limestone bedrock alternates with the banks of grey Sorrento tuff on the so-called Plain of Sorrento, which stretches between Meta and Sorrento itself; in some areas (e.g. Massa Lubrense and Sorrento) there is also some sandstone. The surface is made up mainly of layers deriving from the breakdown of pyroclastic materials (andosols); the presence of banks of lapilli ensures good drainage.

The volcanic nature of the soil means there is a good cation exchange capacity, ensuring the availability of minerals such as potassium, calcium and silicon which make for high quality agricultural production, particularly through the formation of high sugar levels.

The local climate is marked by ample rainfall (around 800 mm/yr), which comes mainly in the autumn and the spring. The area is not dry, therefore, which means that citrus fruit can be grown without much irrigation.

Temperatures in the winter rarely fall below 0 °C and in the summer generally stay below 30 °C due to the mitigating effect of the sea breezes.

5.2.   Specificity of the product:

The ‘Limone di Sorrento’ is highly remontant, with five main identifiable flowerings, and the result in terms of biological characteristics is a pronounced polymorphism.

The fruit varies widely in shape, size, thickness of the peel, fineness of the epicarp and number of seeds. This heterogeneity stems from the fact that there are various flowerings, but also from clonal differences and the particular soil and climatic conditions in the production area.

Nevertheless, these factors do not affect the typical organoleptic (sensory) and rheological characteristics of the ‘Limone di Sorrento’, which combine to give the product a good balance of soluble sugars and organic (citric and malic) acids. The high rate of absorption of potassium from the potassium-rich soil means that the oil glands in the peel contain high levels of essential oils.

5.3.   Causal link between the geographical area and the quality or characteristics of the product (for PDO) or a specific quality, the reputation or other characteristic of the product (for PGI):

The reputation that the ‘Limone di Sorrento’ has enjoyed for centuries, not only in the area where it is produced but also in the rest of Italy and beyond, is undisputed — this product is an integral part of the culture and history of our region and a factor that shapes the landscape of the Sorrento peninsula with the typical protective trellis structures.

Citrus fruit has grown on the Sorrento peninsula since ancient times; two beautiful lemon plants clearly depicted in old Roman mosaics, found in the ‘Casa del frutteto’ (House of the Orchard) in the archaeological site at Pompeii and dating back to 79 AD, have been compared with the ‘Limone di Sorrento’ variety grown today. The 18th century gouache paintings from the Sorrento peninsula feature lemon and orange trees accompanied by walnut trees, olive trees and vines; already then, the lemons were beginning to be exported overseas.

The widespread growing of lemons really took hold in the 1800s with the use of the typical Sorrentino protective arbours that are unique to the area.

In the 19th century, Sorrento lemons were exported in poplar crates to destinations in Europe and America (as evinced by ample sales and transport documents from this time) and they represented a source of wealth which fed into major investment in the development of the tourist sector.

It was around this time that the classical Sorrento lemon grove, along with Sorrento oranges, became an integral part of the city's image and central to its fortunes as a tourist attraction. Even in the 18th century, in the heyday of the ‘grand tour’, Goethe — on his own travels — writes in praise of Sorrento as ‘the land where the lemons bloom’.

In the market-place, the ‘Limone di Sorrento’ has always fetched a far higher price than lemons produced in other areas, reflecting its particular qualities and the high regard in which it is held. Also, because of the exceptional aromatic characteristics of its peel, it is the main ingredient in the production of a traditional liqueur, ‘limoncello’, made from Sorrento lemons.

The specific quality of the ‘Limone di Sorrento’ PGI comes from the combination of soil and climatic conditions that are peculiar to the area, the particular protection provided by the arbours or high plants and the effect of clonal selection over the centuries by the local growers. This all works together to make the peel of the fruit extremely rich in essential oils; the juice has a good balance between acids and sugars and the resulting particular organoleptic characteristics mean that it can be consumed without having to add sugar.

Thanks to the production techniques and the multiple flowerings, these exceptional characteristics pertain throughout the harvesting period.

Reference to publication of the specification:

The Ministry launched the national objection procedure with the publication of the amendment proposal for ‘Limone di Sorrento’ PGI in Official Gazette of the Italian Republic No 81 of 6 April 2007.

The full text of the product specification is available:

| — | on the following website: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  or |
| --- | --- |

—

on the following website: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

or

| — | by going directly to the home page of the Ministry (http://www.politicheagricole.it) and clicking on ‘Prodotti di Qualità’ (on the left of the screen) and then on ‘Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]’. |
| --- | --- |

—

by going directly to the home page of the Ministry (http://www.politicheagricole.it) and clicking on ‘Prodotti di Qualità’ (on the left of the screen) and then on ‘Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]’.

---

(1)  OJ L 93, 31.3.2006, p. 12.

---