# Jurnalul Oficial L 194/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 194 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5123 iulie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 194

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5123 iulie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 691/2008 al Comisiei din 22 iulie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 691/2008 al Comisiei din 22 iulie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/602/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a arhitecturii fizice și a cerințelor privind interfețele naționale și infrastructura de comunicații dintre Sistemul central de informații privind vizele (VIS) și interfețele naționale pentru etapa de dezvoltare
  [notificată cu numărul C(2008) 2693] | 3 |
| | | 2008/603/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 iulie 2008 de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Mauritius în ceea ce privește conservele de ton și spatele de ton
  [notificată cu numărul C(2008) 3568] | 9 |
| | | 2008/604/CE |
| | * | Deciziea Comisiei din 22 iulie 2008 cu privire la numirea membrilor Grupului de experți privind traficul de persoane | 12 |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 34 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu | 14 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/602/CE

*

Decizia Comisiei din 17 iunie 2008 de stabilire a arhitecturii fizice și a cerințelor privind interfețele naționale și infrastructura de comunicații dintre Sistemul central de informații privind vizele (VIS) și interfețele naționale pentru etapa de dezvoltare
  [notificată cu numărul C(2008) 2693]

[notificată cu numărul C(2008) 2693]

3

2008/603/CE

*

Decizia Comisiei din 17 iulie 2008 de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Mauritius în ceea ce privește conservele de ton și spatele de ton
  [notificată cu numărul C(2008) 3568]

[notificată cu numărul C(2008) 3568]

9

2008/604/CE

*

Deciziea Comisiei din 22 iulie 2008 cu privire la numirea membrilor Grupului de experți privind traficul de persoane

12

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 34 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu

14

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Decizia 2008/605/PESC a Consiliului din 22 iulie 2008 de punere în aplicare a Poziției comune 2004/161/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe | 34 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Decizia 2008/605/PESC a Consiliului din 22 iulie 2008 de punere în aplicare a Poziției comune 2004/161/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe

34

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia 2008/582/CE a Comisiei din 8 iulie 2008 de excludere de la finanțarea comunitară a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA) și în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) (JO L 186, 15.7.2008) | 37 |
| | * | Rectificare la Informarea privind data intrării în vigoare a Acordului de parteneriat privind pescuitul dintre Comunitatea Europeană și Republica Kiribati (JO L 165, 26.6.2008) | 42 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia 2008/582/CE a Comisiei din 8 iulie 2008 de excludere de la finanțarea comunitară a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA) și în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) (JO L 186, 15.7.2008)

37

*

Rectificare la Informarea privind data intrării în vigoare a Acordului de parteneriat privind pescuitul dintre Comunitatea Europeană și Republica Kiribati (JO L 165, 26.6.2008)

42

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 691/2008 AL COMISIEI

din 22 iulie 2008

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 23 iulie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 510/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p. 61).

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 590/2008 (JO L 163, 24.6.2008, p. 24).

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 28,0 |
| TR | 85,4 |
| ME | 25,6 |
| XS | 37,5 |
| ZZ | 41,7 |
| 0707 00 05 | TR | 115,0 |
| ZZ | 115,0 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 90,6 |
| US | 70,6 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 91,3 |
| 0806 10 10 | CL | 79,7 |
| EG | 148,0 |
| IL | 129,9 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 125,5 |
| 0808 10 80 | AR | 115,7 |
| BR | 94,9 |
| CL | 100,6 |
| CN | 74,8 |
| NZ | 112,6 |
| US | 101,0 |
| UY | 80,0 |
| ZA | 85,0 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 20 50 | AR | 80,0 |
| AU | 143,2 |
| CL | 113,9 |
| NZ | 110,0 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 108,6 |
| 0809 10 00 | TR | 170,1 |
| ZZ | 170,1 |
| 0809 20 95 | TR | 401,1 |
| US | 437,5 |
| ZZ | 419,3 |
| 0809 30 | TR | 164,5 |
| ZZ | 164,5 |
| 0809 40 05 | IL | 154,8 |
| XS | 95,0 |
| ZZ | 124,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

32,2

MK

28,0

TR

85,4

ME

25,6

XS

37,5

ZZ

41,7

0707 00 05

TR

115,0

ZZ

115,0

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

90,6

US

70,6

UY

101,5

ZA

102,4

ZZ

91,3

0806 10 10

CL

79,7

EG

148,0

IL

129,9

TR

144,2

ZZ

125,5

0808 10 80

AR

115,7

BR

94,9

CL

100,6

CN

74,8

NZ

112,6

US

101,0

UY

80,0

ZA

85,0

ZZ

95,6

0808 20 50

AR

80,0

AU

143,2

CL

113,9

NZ

110,0

ZA

95,7

ZZ

108,6

0809 10 00

TR

170,1

ZZ

170,1

0809 20 95

TR

401,1

US

437,5

ZZ

419,3

0809 30

TR

164,5

ZZ

164,5

0809 40 05

IL

154,8

XS

95,0

ZZ

124,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/3

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 iunie 2008

de stabilire a arhitecturii fizice și a cerințelor privind interfețele naționale și infrastructura de comunicații dintre Sistemul central de informații privind vizele (VIS) și interfețele naționale pentru etapa de dezvoltare

[notificată cu numărul C(2008) 2693]

(Numai textele în limbile bulgară, cehă, estoniană, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză sunt autentice)

(2008/602/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 2004/512/CE a Consiliului din 8 iunie 2004 de instituire a Sistemului de Informații privind Vizele (VIS) (1), în special articolul 4 litera (a),

întrucât:

| (1) | Decizia 2004/512/CE a instituit VIS ca sistem pentru schimbul de date privind vizele între statele membre și a mandatat Comisia pentru dezvoltarea VIS. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2004/512/CE a instituit VIS ca sistem pentru schimbul de date privind vizele între statele membre și a mandatat Comisia pentru dezvoltarea VIS.

| (2) | Trebuie stabilite modalități adecvate, în special cu privire la elementele interfeței naționale situate în fiecare stat membru, de către Comisie și statele membre. |
| --- | --- |

(2)

Trebuie stabilite modalități adecvate, în special cu privire la elementele interfeței naționale situate în fiecare stat membru, de către Comisie și statele membre.

| (3) | În conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2), Regatul Unit nu a participat la adoptarea Deciziei 2004/512/CE, care nu este obligatorie pentru acesta și nu i se aplică, deoarece constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Prin urmare, prezenta decizie nu se adresează Regatului Unit. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (2), Regatul Unit nu a participat la adoptarea Deciziei 2004/512/CE, care nu este obligatorie pentru acesta și nu i se aplică, deoarece constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Prin urmare, prezenta decizie nu se adresează Regatului Unit.

| (4) | În conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3), Irlanda nu a luat parte la adoptarea Deciziei 2004/512/CE, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică, deoarece constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Prin urmare, prezenta decizie nu se adresează Irlandei. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (3), Irlanda nu a luat parte la adoptarea Deciziei 2004/512/CE, care nu este obligatorie pentru aceasta și nu i se aplică, deoarece constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Prin urmare, prezenta decizie nu se adresează Irlandei.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca a decis la 13 august 2004 să transpună Decizia 2004/512/CE în dreptul intern. Decizia 2004/512/CE creează astfel pentru Danemarca o obligație de drept internațional. Prin urmare, aceasta este obligată, în temeiul legislației internaționale, să pună în aplicare prezenta decizie. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca a decis la 13 august 2004 să transpună Decizia 2004/512/CE în dreptul intern. Decizia 2004/512/CE creează astfel pentru Danemarca o obligație de drept internațional. Prin urmare, aceasta este obligată, în temeiul legislației internaționale, să pună în aplicare prezenta decizie.

| (6) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene, Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (4), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (5) privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene, Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen (4), care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului (5) privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen.

| (7) | În ceea ce privește Elveția, prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea acesteia din urmă în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE, citit în coroborare cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (6) privind încheierea acordului respectiv în numele Comunității Europene. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește Elveția, prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea acesteia din urmă în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE, citit în coroborare cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului (6) privind încheierea acordului respectiv în numele Comunității Europene.

| (8) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE, citit în coroborare cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului din 28 februarie 2008 privind semnarea în numele Comunităților Europene, precum și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții din Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7). |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE, citit în coroborare cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului din 28 februarie 2008 privind semnarea în numele Comunităților Europene, precum și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții din Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (7).

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2424/2001 al Consiliului din 6 decembrie 2001 privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (8), |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2424/2001 al Consiliului din 6 decembrie 2001 privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (8),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Arhitectura fizică și cerințele privind interfețele naționale și infrastructura de comunicații dintre Sistemul Central de Informații privind Vizele (VIS) și interfețele naționale pentru etapa de dezvoltare sunt stabilite în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei, Republicii Bulgaria, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Republicii Estonia, Republicii Elene, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Italiene, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Marelui Ducat al Luxemburgului, Republicii Ungare, Republicii Malta, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Austria, Republicii Polone, Republicii Portugheze, României, Republicii Slovenia, Republicii Slovace, Republicii Finlanda și Regatului Suediei.

Adoptat la Bruxelles, 17 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jacques BARROT

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 213, 15.6.2004, p. 5.

1

(2)  JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

2

(3)  JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

3

(4)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

4

(5)  JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

5

(6)  JO L 53, 27.2.2008, p. 1.

6

(7)  JO L 83, 26.3.2008, p. 3.

7

(8)  JO L 328, 13.12.2001, p. 4. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1988/2006 (JO L 411, 30.12.2006, p. 1).

8

---

ANEXĂ

1.   Introducere

Prezentul document descrie cerințele specifice rețelei și arhitectura infrastructurii de comunicații și a componentelor sale.

1.1.   Acronime și abrevieri

| Acronime și abrevieri | Explicație |
| --- | --- |
| BCU | Unitatea centrală de rezervă (Backup Central Unit) |
| BLNI | Interfață națională locală de rezervă (Backup Local National Interface) |
| CNI | Interfață națională centrală (Central National Interface) |
| CS | Sistem central (Central System) |
| CS-VIS | Sistem central de informații privind vizele (Visa Information System) |
| CU | Unitatea centrală |
| DNS | Server nume de domeniu (Domain Name Server) |
| FTP | Protocol de transfer de fișiere (File Transfer Protocol) |
| HTTP | Protocol de transfer hipertext (Hyper Text Transfer Protocol) |
| IP | Protocol Internet (Internet Protocol) |
| LAN | Rețea locală (Local Area Network) |
| LNI | Interfață națională locală (Local National Interface) |
| NI-VIS | Interfață națională |
| NTP | Protocol de sincronizare în rețea (Network Time Protocol) |
| SAN | Rețea de stocare (Storage Area Network) |
| SDH | Ierarhie digitală sincronă (Synchronous Digital Hierarchy) |
| SMTP | Protocol simplu de transfer de curier (Simple Mail Transfer Protocol) |
| SNMP | Protocol simplu de gestiune de rețea (Simple Network Management Protocol) |
| sTESTA | Servicii telematice transeuropene securizate între administrații (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), o măsură a programului IDABC (Program de furnizare interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni. Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) |
| TCP | Protocol de control al transmisiei (Transmission Control Protocol) |
| VIS | Sistem de informații privind vizele (Visa Information System) |
| VPN | Rețea privată virtuală (Virtual Private Network) |
| WAN | Rețea extinsă (Wide Area Network) |

Acronime și abrevieri

Explicație

BCU

Unitatea centrală de rezervă (Backup Central Unit)

BLNI

Interfață națională locală de rezervă (Backup Local National Interface)

CNI

Interfață națională centrală (Central National Interface)

CS

Sistem central (Central System)

CS-VIS

Sistem central de informații privind vizele (Visa Information System)

CU

Unitatea centrală

DNS

Server nume de domeniu (Domain Name Server)

FTP

Protocol de transfer de fișiere (File Transfer Protocol)

HTTP

Protocol de transfer hipertext (Hyper Text Transfer Protocol)

IP

Protocol Internet (Internet Protocol)

LAN

Rețea locală (Local Area Network)

LNI

Interfață națională locală (Local National Interface)

NI-VIS

Interfață națională

NTP

Protocol de sincronizare în rețea (Network Time Protocol)

SAN

Rețea de stocare (Storage Area Network)

SDH

Ierarhie digitală sincronă (Synchronous Digital Hierarchy)

SMTP

Protocol simplu de transfer de curier (Simple Mail Transfer Protocol)

SNMP

Protocol simplu de gestiune de rețea (Simple Network Management Protocol)

sTESTA

Servicii telematice transeuropene securizate între administrații (Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations), o măsură a programului IDABC (Program de furnizare interoperabilă de servicii de guvernare electronică paneuropene către administrațiile publice, întreprinderi și cetățeni. Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1)

TCP

Protocol de control al transmisiei (Transmission Control Protocol)

VIS

Sistem de informații privind vizele (Visa Information System)

VPN

Rețea privată virtuală (Virtual Private Network)

WAN

Rețea extinsă (Wide Area Network)

2.   Arhitectura fizică și cerințele privind interfețele naționale și infrastructura de comunicații dintre sistemul central de informații privind vizele (VIS) și interfețele naționale

NI-VIS, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2004/512/CE a Consiliului, este formată din:

| — | o interfață națională locală (denumită în continuare „LNI”), în fiecare stat membru, care este interfața ce conectează fizic statul membru la rețeaua de comunicații securizată și conține dispozitivele de criptare consacrate traficului VIS. LNI este situată pe teritoriul statului membru; |
| --- | --- |

—

o interfață națională locală (denumită în continuare „LNI”), în fiecare stat membru, care este interfața ce conectează fizic statul membru la rețeaua de comunicații securizată și conține dispozitivele de criptare consacrate traficului VIS. LNI este situată pe teritoriul statului membru;

| — | o interfață națională locală de rezervă, opțională (denumită în continuare „BLNI”), care are exact aceeași structură și funcție ca LNI. |
| --- | --- |

—

o interfață națională locală de rezervă, opțională (denumită în continuare „BLNI”), care are exact aceeași structură și funcție ca LNI.

Configurația specifică a LNI și BLNI va fi precizată și convenită cu fiecare stat membru.

LNI și BLNI trebuie utilizate exclusiv în scopurile definite de legislația comunitară aplicabilă Sistemului de informații privind vizele.

Infrastructura de comunicații dintre CS-VIS și NI-VIS este compusă din:

| — | Rețeaua pentru serviciile telematice transeuropene securizate între administratori (sTESTA) care furnizează o rețea virtuală privată și criptată (vis.stesta.eu), consacrată datelor VIS și comunicației dintre statele membre, în conformitate cu legislația comunitară referitoare la VIS, și comunicației dintre statele membre și organismului responsabil de gestiunea operațională a CS-VIS. |
| --- | --- |

—

Rețeaua pentru serviciile telematice transeuropene securizate între administratori (sTESTA) care furnizează o rețea virtuală privată și criptată (vis.stesta.eu), consacrată datelor VIS și comunicației dintre statele membre, în conformitate cu legislația comunitară referitoare la VIS, și comunicației dintre statele membre și organismului responsabil de gestiunea operațională a CS-VIS.

3.   Servicii de rețea

La capitolele 3, 5 și 7, în cazul menționării unei tehnologii sau a unui protocol, se subînțelege că pot fi utilizate tehnologii sau protocoale echivalente. Instalarea rețelei se va face în funcție de gradul de pregătire al statului membru.

3.1.   Structura rețelei

Arhitectura VIS utilizează servicii centralizate, care sunt accesibile din diferitele state membre. Din motive de rezistență, aceste servicii centralizate sunt duplicate în două locații diferite, mai exact la Strasburg, în Franța, unde se situează CS-VIS, Unitatea centrală (CU), și St Johann im Pongau, în Austria, unde se situează sistemul de rezervă CS-SIS și unitatea centrală de rezervă (BCU), în conformitate cu Decizia 2006/752/CE a Comisiei din 3 noiembrie 2006 de stabilire a locului unde este amplasat Sistemul de Informații privind Vizele în timpul etapei de dezvoltare (2).

Unitatea centrală principală și cea de rezervă vor fi accesibile din diferitele state membre prin intermediul punctelor de acces la rețea – o LNI și o BLNI – care fac legătura dintre sistemele lor naționale și CS-VIS.

Conexiunea între CS-VIS principal și CS-VIS de rezervă va fi accesibilă pentru orice noi tehnologii și arhitecturi și va permite sincronizarea continuă dintre CU și BCU.

3.2.   Lățimea de bandă

Lățimea de bandă necesară pentru LNI și BLNI facultativă poate varia pentru fiecare stat membru.

Infrastructura de comunicații va asigura lățimi de bandă de conexiune adaptate la volumul de trafic preconizat. Rețeaua va asigura viteze minime suficiente de încărcare și descărcare pentru fiecare conexiune și va putea susține lățimea de bandă globală a punctelor de acces la rețea.

3.3.   Protocoale suportate

Infrastructura de comunicații trebuie să poată suporta protocoalele de rețea utilizate de CS-VIS, în special HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP, DNS, protocoale de tunnelling, protocoale de duplicare SAN și protocoalele proprietare de conexiune Java-to-Java ale BEA WebLogic prin IP.

3.4.   Specificații tehnice

3.4.1.   Adresare IP

Infrastructura de comunicații va avea o serie de adrese IP rezervate care pot fi utilizate numai în cadrul acelei rețele. În cadrul seriei de adrese IP rezervate, CS-VIS va utiliza o serie exclusivă de adrese IP care nu vor fi folosite în altă parte.

3.4.2.   Suport pentru IPv6

Rețelele locale ale celor mai multe site-uri vor folosi IPv4, însă câteva pot utiliza IPv6. Prin urmare, punctele de acces la rețea vor putea juca rolul de portal IPv4/IPv6. Va fi necesară coordonarea cu statele membre care vor trece la utilizarea IPv6, pentru a se asigura o tranziție fără probleme.

3.4.3.   Debit susținut

Atât timp cât conexiunile CU sau BCU au o sarcină mai mică de 90 %, un stat membru va putea susține neîntrerupt 100 % din lățimea sa de bandă.

3.4.4.   Alte caracteristici

Pentru a susține CS-VIS, infrastructura de comunicații va respecta un număr minim de caracteristici tehnice.

| | Timpul de tranzit va fi (inclusiv la orele de vârf) mai mic sau egal cu 150 ms în 95 % din pachetele de date și mai mic de 200 ms în 100 % din pachete. |
| --- | --- |

Timpul de tranzit va fi (inclusiv la orele de vârf) mai mic sau egal cu 150 ms în 95 % din pachetele de date și mai mic de 200 ms în 100 % din pachete.

| | Probabilitatea de a pierde pachetele de date va fi (inclusiv la orele de vârf) mai mică sau egală cu 10–4 în 95 % din pachete și mai mică de 10–3 în 100 % din pachete. |
| --- | --- |

Probabilitatea de a pierde pachetele de date va fi (inclusiv la orele de vârf) mai mică sau egală cu 10–4 în 95 % din pachete și mai mică de 10–3 în 100 % din pachete.

| | Caracteristicile mai sus menționate se aplică pentru fiecare punct de acces în parte. |
| --- | --- |

Caracteristicile mai sus menționate se aplică pentru fiecare punct de acces în parte.

| | Conexiunea dintre CU și BCU va avea un timp de transmisie dus-întors mai mic sau egal cu 60 ms. |
| --- | --- |

Conexiunea dintre CU și BCU va avea un timp de transmisie dus-întors mai mic sau egal cu 60 ms.

3.5.   Rezistență

Infrastructura de comunicații va asigura o disponibilitate ridicată, în special a următoarelor componente:

| — | rețeaua de bază; |
| --- | --- |

—

rețeaua de bază;

| — | dispozitivele de rutare; |
| --- | --- |

—

dispozitivele de rutare;

| — | punctele de prezență; |
| --- | --- |

—

punctele de prezență;

| — | conexiunile la bucla locală (inclusiv cablarea fizică redundantă); |
| --- | --- |

—

conexiunile la bucla locală (inclusiv cablarea fizică redundantă);

| — | dispozitivele de siguranță (dispozitive de criptare, firewall etc.), |
| --- | --- |

—

dispozitivele de siguranță (dispozitive de criptare, firewall etc.),

| — | toate serviciile generice (DNS etc.), |
| --- | --- |

—

toate serviciile generice (DNS etc.),

| — | LNI și BLNI facultativă. |
| --- | --- |

—

LNI și BLNI facultativă.

Se vor crea mecanisme de siguranță și, atunci când este necesar, acestea vor fi coordonate cu nivelul de aplicare pentru a asigura o disponibilitate maximă a VIS ca întreg.

4.   Monitorizarea

Pentru a facilita monitorizarea, instrumentele de monitorizare vor putea fi integrate în dispozitivele de monitorizare pentru gestiunea operațională a CS-VIS.

5.   Servicii generice

Infrastructura de comunicații va putea oferi următoarele servicii generice facultative: DNS, releu mail și NTP.

6.   Disponibilitatea

Disponibilitatea de la punctele de conexiune până la rețeaua locala (LAN) a infrastructurii de comunicații va fi de 99,99 % pe o perioadă continuă de 28 de zile.

7.   Servicii de siguranță

7.1.   Criptarea rețelei

În infrastructura de comunicații nu vor circula informații referitoare la VIS fără a fi criptate.

Pentru a menține un înalt nivel de securitate, infrastructura de comunicații va permite gestiunea certificatelor/cheilor utilizate de modul de criptare a rețelei. Vor fi posibile gestiunea și monitorizarea de la distanță a cutiilor de criptare.

Vor fi utilizați algoritmi de criptare simetrică (3DES 128 biți sau mai puternică) și algoritmi de criptare asimetrică (RSA 1 024 biți modulus sau mai puternică), în funcție de stadiul tehnic respectiv.

7.2.   Alte dispoziții de siguranță

Pe lângă protecția punctelor de acces VIS (LNI și BLNI), infrastructura de comunicații va proteja și serviciile generice opționale. În cazul în care astfel de servicii sunt disponibile, acestea trebuie să fie supuse unor măsuri de protecție comparabile celor din CS-VIS. Mai mult, dispozitivele și măsurile de protecție ale serviciilor generice trebuie supuse unei supravegheri de securitate continue.

Pentru a menține un înalt nivel de siguranță, infrastructura de comunicații va permite raportarea imediată a incidentelor de securitate. Toate incidentele de securitate vor fi semnalate regulat, de exemplu într-un raport lunar sau ocazional.

8.   Asistență și structură de sprijin

Vor fi create un serviciu de asistență și o structură de sprijin, care vor putea interacționa cu CS-VIS.

9.   Interacțiunea cu alte sisteme

Infrastructura de comunicații va garanta că nu se produc scurgeri de informații către alte sisteme sau alte rețele.

---

(1)  JO L 181, 18.5.2004, p. 25.

(2)  JO L 305, 4.11.2006, p. 13.

---

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/9

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 iulie 2008

de acordare a unei derogări temporare de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului, pentru a ține seama de situația specială din Mauritius în ceea ce privește conservele de ton și spatele de ton

[notificată cu numărul C(2008) 3568]

(2008/603/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile mărfurilor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (1), în special articolul 36 alineatul (4) din anexa II,

întrucât:

| (1) | La 21 februarie 2008, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Mauritius a solicitat o derogare pentru o perioadă de cinci ani de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă. La 10 martie 2008, Mauritius a prezentat informații suplimentare în sprijinul solicitării sale. Cererea de derogare vizează o cantitate anuală totală de 5 000 tone de conserve de ton și 2 000 tone de spate de ton, produse înscrise la poziția 1604 din SA. Această cerere se justifică prin scăderea capturilor și a rezervei de ton crud originar în sud-vestul Oceanului Indian. |
| --- | --- |

(1)

La 21 februarie 2008, în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, Mauritius a solicitat o derogare pentru o perioadă de cinci ani de la regulile de origine prevăzute în anexa respectivă. La 10 martie 2008, Mauritius a prezentat informații suplimentare în sprijinul solicitării sale. Cererea de derogare vizează o cantitate anuală totală de 5 000 tone de conserve de ton și 2 000 tone de spate de ton, produse înscrise la poziția 1604 din SA. Această cerere se justifică prin scăderea capturilor și a rezervei de ton crud originar în sud-vestul Oceanului Indian.

| (2) | În conformitate cu informațiile prezentate de Mauritius, capturile de ton crud de la sfârșitul anului 2007 și începutul anului 2008 au fost neobișnuit de reduse, chiar și în comparație cu variațiile sezoniere normale. Ca urmare a acestei situații anormale, Mauritius se află în imposibilitatea de a respecta, pentru o anumită perioadă, regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile prezentate de Mauritius, capturile de ton crud de la sfârșitul anului 2007 și începutul anului 2008 au fost neobișnuit de reduse, chiar și în comparație cu variațiile sezoniere normale. Ca urmare a acestei situații anormale, Mauritius se află în imposibilitatea de a respecta, pentru o anumită perioadă, regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007.

| (3) | Având în vedere importurile în cauză, o derogare temporară de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 nu ar cauza prejudicii grave unui sector economic al Comunității, sub rezerva respectării anumitor condiții referitoare la cantități, supraveghere și durată. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere importurile în cauză, o derogare temporară de la regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 nu ar cauza prejudicii grave unui sector economic al Comunității, sub rezerva respectării anumitor condiții referitoare la cantități, supraveghere și durată.

| (4) | Prin urmare, se justifică acordarea unei derogări temporare în temeiul articolului 36 alineatul (1) litera (a) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, se justifică acordarea unei derogări temporare în temeiul articolului 36 alineatul (1) litera (a) din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007.

| (5) | Mauritius va beneficia de o derogare automată de la regulile de origine privind conservele de ton și spatele de ton înscrise la poziția 1604 din SA, în conformitate cu articolul 42 alineatul (8) din Protocolul privind originea anexat la Acordul interimar de stabilire a unui cadru pentru un Acord de parteneriat economic între statele din Africa de Est și de Sud (AES), pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (Acordul interimar de parteneriat AES-UE), în momentul în care acordul respectiv intră în vigoare sau se aplică provizoriu. |
| --- | --- |

(5)

Mauritius va beneficia de o derogare automată de la regulile de origine privind conservele de ton și spatele de ton înscrise la poziția 1604 din SA, în conformitate cu articolul 42 alineatul (8) din Protocolul privind originea anexat la Acordul interimar de stabilire a unui cadru pentru un Acord de parteneriat economic între statele din Africa de Est și de Sud (AES), pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (Acordul interimar de parteneriat AES-UE), în momentul în care acordul respectiv intră în vigoare sau se aplică provizoriu.

| (6) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, regulile de origine prevăzute în anexa II la respectivul regulament și derogările de la aceste reguli urmează să fie înlocuite cu regulile prevăzute în Acordul interimar de parteneriat AES-UE, a cărui intrare în vigoare sau aplicare provizorie este prevăzută pentru 2008. Prin urmare, derogarea nu se poate acorda pentru perioada solicitată de cinci ani, ci doar pentru perioada ianuarie-decembrie 2008. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, regulile de origine prevăzute în anexa II la respectivul regulament și derogările de la aceste reguli urmează să fie înlocuite cu regulile prevăzute în Acordul interimar de parteneriat AES-UE, a cărui intrare în vigoare sau aplicare provizorie este prevăzută pentru 2008. Prin urmare, derogarea nu se poate acorda pentru perioada solicitată de cinci ani, ci doar pentru perioada ianuarie-decembrie 2008.

| (7) | În conformitate cu articolul 42 alineatul (8) din Protocolul privind originea anexat la Acordul interimar de parteneriat AES-UE, derogarea automată de la regulile de origine este limitată la o cotă anuală de 8 000 tone de conserve de ton și la 2 000 tone de spate de ton pentru țările care au parafat Acordul interimar de parteneriat AES-UE (Comore, Mauritius, Madagascar, Seychelles și Zimbabwe). Este de așteptat ca și alte țări din regiunea AES, în special Madagascar și Seychelles, să solicite derogări temporare în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. Ar fi neoportun ca derogările acordate în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 să depășească cota anuală acordată regiunii AES în temeiul Acordului interimar de parteneriat AES-UE. Prin urmare, derogarea nu se va putea acorda pentru cantitățile solicitate, ci doar pentru 3 000 tone de conserve de ton și 600 tone de spate de ton. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 42 alineatul (8) din Protocolul privind originea anexat la Acordul interimar de parteneriat AES-UE, derogarea automată de la regulile de origine este limitată la o cotă anuală de 8 000 tone de conserve de ton și la 2 000 tone de spate de ton pentru țările care au parafat Acordul interimar de parteneriat AES-UE (Comore, Mauritius, Madagascar, Seychelles și Zimbabwe). Este de așteptat ca și alte țări din regiunea AES, în special Madagascar și Seychelles, să solicite derogări temporare în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007. Ar fi neoportun ca derogările acordate în conformitate cu articolul 36 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 să depășească cota anuală acordată regiunii AES în temeiul Acordului interimar de parteneriat AES-UE. Prin urmare, derogarea nu se va putea acorda pentru cantitățile solicitate, ci doar pentru 3 000 tone de conserve de ton și 600 tone de spate de ton.

| (8) | În consecință, se impune acordarea unei derogări Republicii Mauritius pentru 3 000 tone de conserve de ton și 600 tone de spate de ton pentru o perioadă de un an. |
| --- | --- |

(8)

În consecință, se impune acordarea unei derogări Republicii Mauritius pentru 3 000 tone de conserve de ton și 600 tone de spate de ton pentru o perioadă de un an.

| (9) | Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (2) prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare. Pentru a asigura o gestionare eficientă, în contextul unei strânse cooperări între autoritățile din Mauritius, autoritățile vamale comunitare și Comisie, este necesar ca aceste norme să se aplice mutatis mutandis cantităților importate în temeiul derogării acordate prin prezenta decizie. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (2) prevede norme de gestionare a contingentelor tarifare. Pentru a asigura o gestionare eficientă, în contextul unei strânse cooperări între autoritățile din Mauritius, autoritățile vamale comunitare și Comisie, este necesar ca aceste norme să se aplice mutatis mutandis cantităților importate în temeiul derogării acordate prin prezenta decizie.

| (10) | Pentru a permite o monitorizare mai eficientă a operațiunii de derogare, este necesar ca autoritățile din Mauritius să comunice în mod regulat Comisiei informații în legătură cu certificatele de circulație a mărfurilor EUR.1 eliberate. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite o monitorizare mai eficientă a operațiunii de derogare, este necesar ca autoritățile din Mauritius să comunice în mod regulat Comisiei informații în legătură cu certificatele de circulație a mărfurilor EUR.1 eliberate.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin derogare de la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 și în conformitate cu articolul 36 alineatul (1) litera (a) din respectiva anexă, conservele de ton și spatele de ton înscrise la poziția 1604 din SA, fabricate din materiale neoriginare, se consideră ca fiind originare din Mauritius în conformitate cu dispozițiile articolelor 2, 3, și 4 din prezenta decizie.

Articolul 2

Derogarea prevăzută la articolul 1 se aplică produselor și cantităților stabilite în anexă care provin din Mauritius și care sunt declarate pentru a fi puse în liberă circulație pe teritoriul Comunității în perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2008.

Articolul 3

Cantitățile prevăzute în anexa prezentei decizii se gestionează în conformitate cu articolele 308a, 308b și 308c din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93.

Articolul 4

Autoritățile vamale din Mauritius iau măsurile necesare pentru a efectua controale cantitative asupra exporturilor produselor menționate la articolul 1.

În acest sens, toate certificatele de circulație a mărfurilor EUR.1 eliberate în raport cu aceste produse conțin o trimitere la prezenta decizie. Autoritățile competente din Mauritius transmit Comisiei, în fiecare trimestru, o declarație a cantităților pentru care au fost eliberate certificate de circulație a mărfurilor EUR.1, în conformitate cu prezenta decizie, precum și numerele de serie ale certificatelor respective.

Articolul 5

Rubrica 7 a certificatelor de circulație a mărfurilor EUR.1, eliberate în temeiul prezentei decizii, conține următoarea mențiune:

„Derogation – Decision C(2008) 3568”.

Articolul 6

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2008.

Prezenta decizie se aplică până când regulile de origine prevăzute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 se vor înlocui cu cele anexate la orice acord cu Mauritius, atunci când acel acord fie este aplicat provizoriu, fie intră în vigoare, luându-se în considerare data cea mai apropiată, dar în nici un caz aceasta decizie nu se va mai aplica după data de 31 decembrie 2008.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 iulie 2008.

Pentru Comisie

László KOVÁCS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 214/2007 (JO L 62, 1.3.2007, p. 6).

2

---

ANEXĂ

| Nr. de ordine | Codul NC | Descrierea mărfurilor | Perioada | Cantități |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1668 | 1604 14 11, 1604 14 18, 1604 20 70 | Conserve de ton (1) | 1.1.2008-31.12.2008 | 3 000 tone |
| 09.1669 | 1604 14 16 | Spate de ton | 1.1.2008-31.12.2008 | 600 tone |

Nr. de ordine

Codul NC

Descrierea mărfurilor

Perioada

Cantități

09.1668

1604 14 11, 1604 14 18, 1604 20 70

Conserve de ton (1)

1.1.2008-31.12.2008

3 000 tone

09.1669

1604 14 16

Spate de ton

1.1.2008-31.12.2008

600 tone

---

(1)  Sub orice formă de ambalare conform căreia produsul este considerat conservat în sensul poziției 1604 din SA.

---

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/12

---

DECIZIEA COMISIEI

din 22 iulie 2008

cu privire la numirea membrilor Grupului de experți privind traficul de persoane

(2008/604/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 2007/675/CE a Comisiei din 17 octombrie 2007 de înființare a Grupului de experți privind traficul de persoane (1) și în special articolul 3,

întrucât:

| (1) | Grupul de experți ar trebui să se compună din 21 de membri. |
| --- | --- |

(1)

Grupul de experți ar trebui să se compună din 21 de membri.

| (2) | Membrii grupului de experți ar trebui numiți din rândul specialiștilor cu expertiză și experiență în lupta împotriva traficului de persoane, inclusiv în dimensiunea exploatării muncii acestora. |
| --- | --- |

(2)

Membrii grupului de experți ar trebui numiți din rândul specialiștilor cu expertiză și experiență în lupta împotriva traficului de persoane, inclusiv în dimensiunea exploatării muncii acestora.

| (3) | Până la 11 membri din cadrul administrațiilor statelor membre ar trebui numiți de către Comisie, la propunerea statelor membre. |
| --- | --- |

(3)

Până la 11 membri din cadrul administrațiilor statelor membre ar trebui numiți de către Comisie, la propunerea statelor membre.

| (4) | Până la 5 membri din cadrul organizațiilor inter-guvernamentale, internaționale și non-guvernamentale active la nivel european, până la 4 membri din cadrul partenerilor sociali și al asociațiilor patronale care își desfășoară activitatea la nivel european, până la 2 membri din cadrul persoanelor fizice cu experiență dobândită în cercetare la nivel academic ar trebui numiți de Comisie dintre cei care au răspuns invitației la depunerea candidaturii. |
| --- | --- |

(4)

Până la 5 membri din cadrul organizațiilor inter-guvernamentale, internaționale și non-guvernamentale active la nivel european, până la 4 membri din cadrul partenerilor sociali și al asociațiilor patronale care își desfășoară activitatea la nivel european, până la 2 membri din cadrul persoanelor fizice cu experiență dobândită în cercetare la nivel academic ar trebui numiți de Comisie dintre cei care au răspuns invitației la depunerea candidaturii.

| (5) | La 19.1.2008, Comisia a publicat o invitație la depunerea candidaturilor cu scopul de a alcătui lista candidaților care vor forma grupul de experți (2). |
| --- | --- |

(5)

La 19.1.2008, Comisia a publicat o invitație la depunerea candidaturilor cu scopul de a alcătui lista candidaților care vor forma grupul de experți (2).

| (6) | Comisia a efectuat o procedură de selecție a candidaturilor primite. Pentru analiza candidaturilor, Comisia a luat în considerare criteriile enumerate în invitația la depunerea candidaturilor și în special cele de la punctul 2. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a efectuat o procedură de selecție a candidaturilor primite. Pentru analiza candidaturilor, Comisia a luat în considerare criteriile enumerate în invitația la depunerea candidaturilor și în special cele de la punctul 2.

| (7) | Se recomandă ca grupul de experți să includă patru membri suplimentari din cadrul organizațiilor inter-guvernamentale, internaționale și non-guvernamentale active la nivel european, pentru a compensa lipsa candidaturilor din partea partenerilor sociali și al asociațiilor patronale care își desfășoară activitatea la nivel european, astfel încât să se asigure o reprezentare tematică și geografică echilibrată și să se completeze totalul de 21 de membri, astfel cum s-a prevăzut inițial. |
| --- | --- |

(7)

Se recomandă ca grupul de experți să includă patru membri suplimentari din cadrul organizațiilor inter-guvernamentale, internaționale și non-guvernamentale active la nivel european, pentru a compensa lipsa candidaturilor din partea partenerilor sociali și al asociațiilor patronale care își desfășoară activitatea la nivel european, astfel încât să se asigure o reprezentare tematică și geografică echilibrată și să se completeze totalul de 21 de membri, astfel cum s-a prevăzut inițial.

| (8) | Un membru al grupului a fost numit de Europol, |
| --- | --- |

(8)

Un membru al grupului a fost numit de Europol,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2007/675/CE se modifică după cum urmează:

La articolul 3 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| „(b) | organizațiilor interguvernamentale, internaționale și neguvernamentale active la nivel european și care fac dovada bine documentată a expertizei și a experienței în domeniul luptei împotriva traficului de persoane (până la 9 membri).”. |
| --- | --- |

„(b)

organizațiilor interguvernamentale, internaționale și neguvernamentale active la nivel european și care fac dovada bine documentată a expertizei și a experienței în domeniul luptei împotriva traficului de persoane (până la 9 membri).”.

Articolul 2

Comisia numește următorii membri ai Grupului de experți privind traficul de persoane:

| 1. | Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (a) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei: | dl Jan AUSTAD; |
| --- | --- | --- |

1.

Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (a) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei:

dl Jan AUSTAD;

| | dl Sandi ČURIN; |
| --- | --- |

dl Sandi ČURIN;

| | dna Rita THEODOROU SUPERMAN; |
| --- | --- |

dna Rita THEODOROU SUPERMAN;

| | dl Luís GOUVEIA; |
| --- | --- |

dl Luís GOUVEIA;

| | dna Jelena KAMINSKA; |
| --- | --- |

dna Jelena KAMINSKA;

| | dl Glynn RANKIN; |
| --- | --- |

dl Glynn RANKIN;

| | dna Bärbel Heide UHL; |
| --- | --- |

dna Bärbel Heide UHL;

| | dl Floris VAN DIJK; |
| --- | --- |

dl Floris VAN DIJK;

| | dna Kajsa WAHLBERG. |
| --- | --- |

dna Kajsa WAHLBERG.

| 2. | Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (b) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată prin prezenta decizie: | dna Antonia BALKANSKA LAVINE; |
| --- | --- | --- |

2.

Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (b) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată prin prezenta decizie:

dna Antonia BALKANSKA LAVINE;

| | dna Stana BUCHOWSKA; |
| --- | --- |

dna Stana BUCHOWSKA;

| | dl Marco BUFO; |
| --- | --- |

dl Marco BUFO;

| | dna Muireann O BRIAIN; |
| --- | --- |

dna Muireann O BRIAIN;

| | dl Martijn PLUIM; |
| --- | --- |

dl Martijn PLUIM;

| | dna Evelyn PROBST; |
| --- | --- |

dna Evelyn PROBST;

| | dna Klara SKRIVANKOVA; |
| --- | --- |

dna Klara SKRIVANKOVA;

| | dna Patsy SÖRENSEN; |
| --- | --- |

dna Patsy SÖRENSEN;

| | dna Liliana SORRENTINO. |
| --- | --- |

dna Liliana SORRENTINO.

| 3. | Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (e) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei: | dl Ryszard PIOTROWICZ; |
| --- | --- | --- |

3.

Membri numiți în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (e) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei:

dl Ryszard PIOTROWICZ;

| | dna Georgina VAZ CABRAL. |
| --- | --- |

dna Georgina VAZ CABRAL.

Articolul 3

Comisia ia notă de numirea dlui Steve HARVEY de către Europol ca membru al Grupului de experți privind traficul de persoane în temeiul articolului 3 alineatul (2) litera (d) și alineatul (3) din Decizia 2007/675/CE a Comisiei.

Articolul 4

Membrii grupului de experți sunt numiți cu titlu personal pentru o perioadă de 3 ani, cu posibilitate de prelungire.

Articolul 5

În urma procedurii de selecție, candidații care au fost considerați apți pentru a deveni membri ai grupului, dar care nu au fost numiți sunt incluși, cu acordul acestora, pe o listă de rezervă.

Articolul 6

Numele membrilor numiți se publică în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

Articolul 7

Prezenta decizie produce efecte în ziua următoare adoptării sale.

Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2008.

Pentru Comisie

Jacques BARROT

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 277, 20.10.2007, p. 29.

1

(2)  OJ C 14, 19.1.2008, p. 27.

2

---

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/14

---

Doar textele originale CEE–ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Statutul și data intrării în vigoare a prezentului regulament trebuie verificate în ultima versiune de situație a documentului TRANS/WP.29/343 al CEE-ONU, disponibil la următoarea adresă: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 34 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu

Addendum 33: Regulamentul nr. 34

Revizuirea 1

Incluzând toate textele valabile până la:

Supliment 2 la seria 02 de modificări – Data intrării în vigoare: 11 iunie 2007

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Omologarea |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiții |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cerințe privind rezervoarele de carburant lichid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testarea rezervoarelor de carburant lichid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Definiții |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cerințe pentru instalarea unui rezervor de carburant lichid omologat |
| --- | --- |

8.

| 9. | Testarea vehiculului |
| --- | --- |

9.

| 10. | Modificări ale tipului de vehicul |
| --- | --- |

10.

| 11. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sancțiuni pentru neconformitatea producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nume și adrese ale furnizorilor serviciilor tehnice care efectuează testele de omologare și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

14.

ANEXE

| Anexa I – | Comunicare privind omologarea, extinderea, refuzul sau retragerea unei omologări sau încetarea definitivă a producției unui tip de vehicul în ceea ce privește rezervoarele pentru carburant lichid și prevenirea riscului de incendiu în caz de coliziune frontală/laterală/posterioară, în conformitate cu Regulamentul nr. 34 |
| --- | --- |

Anexa I –

| Anexa II – | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

Anexa II –

| Anexa III – | Test de coliziune frontală cu o barieră |
| --- | --- |

Anexa III –

| Anexa IV – | Procedura pentru testarea coliziunii posterioare |
| --- | --- |

Anexa IV –

| Anexa V – | Testarea rezervoarelor de carburant fabricate din material plastic |
| --- | --- |

Anexa V –

| Apendicele 1 – | Testarea rezistenței la foc |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 – | Dimensiuni și date tehnice ale cărămizilor refractare |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

1.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică:

| 1.1. | PARTEA I: omologării vehiculelor din categoriile M,N și O (1) în ceea ce privește rezervorul/rezervoarele pentru carburant lichid |
| --- | --- |

1.1.

PARTEA I: omologării vehiculelor din categoriile M,N și O (1) în ceea ce privește rezervorul/rezervoarele pentru carburant lichid

| 1.2. | PARTEA II: la cererea fabricantului, omologării vehiculelor din categoriile M, N și O omologate în temeiul Părții I a prezentului regulament, echipate cu rezervor/rezervoare de carburant în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu în caz de coliziune frontală și/sau laterală și/sau posterioară. |
| --- | --- |

1.2.

PARTEA II: la cererea fabricantului, omologării vehiculelor din categoriile M, N și O omologate în temeiul Părții I a prezentului regulament, echipate cu rezervor/rezervoare de carburant în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu în caz de coliziune frontală și/sau laterală și/sau posterioară.

| 1.3. | La cererea fabricantului, vehiculele, altele decât cele menționate la punctul 1.2 de mai sus, pot fi omologate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

1.3.

La cererea fabricantului, vehiculele, altele decât cele menționate la punctul 1.2 de mai sus, pot fi omologate în temeiul prezentului regulament.

2.   CEREREA DE OMOLOGARE

2.1.   Cererea de omologare a unui tip de vehicul în conformitate cu o parte din prezentul regulament se înaintează de către producătorul vehiculului sau de către reprezentantul său autorizat în mod corespunzător.

2.2.   Cererea este însoțită de documentele menționate în continuare, în trei exemplare, precum și de următoarele specificații:

| 2.2.1. | o descriere amănunțită a tipului de vehicul în ceea ce privește elementele specificate la punctul/punctele 4.2 și/sau 7.2. Trebuie specificate numerele și/sau simbolurile tipului de motor și a tipului de vehicul; |
| --- | --- |

2.2.1.

o descriere amănunțită a tipului de vehicul în ceea ce privește elementele specificate la punctul/punctele 4.2 și/sau 7.2. Trebuie specificate numerele și/sau simbolurile tipului de motor și a tipului de vehicul;

| 2.2.2. | un desen sau desene care arată caracteristicile rezervorului de carburant și specifică materialul din care este fabricat; |
| --- | --- |

2.2.2.

un desen sau desene care arată caracteristicile rezervorului de carburant și specifică materialul din care este fabricat;

| 2.2.3. | o diagramă a sistemelor de alimentare cu combustibil în ansamblu, indicând amplasarea fiecărui element pe vehicul; și |
| --- | --- |

2.2.3.

o diagramă a sistemelor de alimentare cu combustibil în ansamblu, indicând amplasarea fiecărui element pe vehicul; și

| 2.2.4. | pentru cererea la care face referire Partea a II-a a prezentului Regulament, o diagramă a instalației electrice care să indice amplasamentul acesteia și modul de atașare la vehicul. |
| --- | --- |

2.2.4.

pentru cererea la care face referire Partea a II-a a prezentului Regulament, o diagramă a instalației electrice care să indice amplasamentul acesteia și modul de atașare la vehicul.

2.3.   Următoarele trebuie înaintate serviciului tehnic responsabil cu efectuarea testelor de omologare:

| 2.3.1. | un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care trebuie omologat sau piese din vehicul pe care serviciul tehnic le consideră necesare pentru testele de omologare; |
| --- | --- |

2.3.1.

un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care trebuie omologat sau piese din vehicul pe care serviciul tehnic le consideră necesare pentru testele de omologare;

| 2.3.2. | în cazul unui vehicul echipat cu un rezervor fabricat din material plastic: șapte rezervoare suplimentare, cu accesoriile acestora; |
| --- | --- |

2.3.2.

în cazul unui vehicul echipat cu un rezervor fabricat din material plastic: șapte rezervoare suplimentare, cu accesoriile acestora;

| 2.3.3. | în cazul unui vehicul echipat cu un rezervor fabricat din alt material: două rezervoare suplimentare, cu accesoriile acestora. |
| --- | --- |

2.3.3.

în cazul unui vehicul echipat cu un rezervor fabricat din alt material: două rezervoare suplimentare, cu accesoriile acestora.

3.   OMOLOGAREA

3.1.   Se acordă omologarea tipului de vehicul dacă vehiculul prezentat pentru omologare în conformitate cu prezentul regulament respectă cerințele prevăzute la Partea I și/sau Partea II de mai jos.

3.2.   Fiecărui tip de vehicul omologat i se atribuie un număr de omologare ale cărui prime două cifre constituie numărul seriei celei mai recente de modificări incluse în regulament la data eliberării omologării. O parte contractantă poate, totuși, să atribuie același număr de omologare mai multor tipuri de vehicule, astfel cum este definit la punctul 4.2 și/sau 7.2, dacă tipurile reprezintă variante ale aceluiași model de bază și cu condiția ca fiecare tip să fie testat separat și să respecte cerințele prezentului regulament.

3.3.   Avizul de omologare sau de refuz al omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament se comunică părților la Acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular conform modelului din anexa I la prezentul regulament și al desenelor cu specificațiile menționate la alineatele 2.2.2, 2.2.3 și 2.2.4 de mai sus (furnizate de solicitant în vederea omologării), într-un format maxim A4 (210 × 297 mm) sau împăturit ca să ajungă la acest format și la o scară corespunzătoare.

3.4.   Pe fiecare vehicul care respectă un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament se aplică, în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil specificat în formularul de omologare, o marcă de omologare internațională care constă în:

| 3.4.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea (2); |
| --- | --- |

3.4.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea (2);

| 3.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de „RI”, în cazul în care vehiculul este omologat în conformitate cu partea I a regulamentului sau de „RII”, în cazul în care vehiculul este omologat în conformitate cu părțile I și II ale regulamentului, o linie de separare și numărul de omologare în dreapta cercului prevăzut la punctul 3.4.1. |
| --- | --- |

3.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de „RI”, în cazul în care vehiculul este omologat în conformitate cu partea I a regulamentului sau de „RII”, în cazul în care vehiculul este omologat în conformitate cu părțile I și II ale regulamentului, o linie de separare și numărul de omologare în dreapta cercului prevăzut la punctul 3.4.1.

3.5.   În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat, în temeiul unuia sau mai multor altor alte regulamente anexate la Acord, simbolul prevăzut la punctul 3.4.1 nu trebuie repetat în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament; în acest caz, numerele suplimentare, numerele de omologare și simbolurile prevăzute de toate regulamentele în temeiul cărora a fost acordată omologarea în țara care a acordat omologări în temeiul prezentului regulament, trebuie dispuse în coloane verticale, situate la dreapta simbolului prevăzut la punctul 3.4.1.

3.6.   Marca de omologare trebuie să fie lizibilă și de neșters.

3.7.   Marca de omologare se plasează pe placa cu datele vehiculului, aplicată de producător, sau în apropierea acesteia.

3.8.   Anexa II la prezentul regulament furnizează exemple de dispuneri ale mărcilor de omologare.

PARTEA I –   OMOLOGAREA VEHICULULUI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE REZERVORUL SĂU DE CARBURANT

4.   DEFINIȚII

În sensul prezentei părți din regulament:

| 4.1. | „omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește rezervoarele de carburant lichid; |
| --- | --- |

4.1.

„omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește rezervoarele de carburant lichid;

| 4.2. | „tipul de vehicul” înseamnă vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale cu privire la următoarele caracteristici:






  4.2.1. | structura, forma, dimensiunile și materialele (metal/plastic) rezervorului (rezervoarelor); |
| --- | --- | --- |

4.2.

„tipul de vehicul” înseamnă vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale cu privire la următoarele caracteristici:

4.2.1.

structura, forma, dimensiunile și materialele (metal/plastic) rezervorului (rezervoarelor);

| 4.2.2. | la vehicule de categoria M1 (1) poziția rezervorului (rezervoarelor) în vehicul în măsura în care are efect negativ asupra cerințelor prevăzute la punctul 5.10; |
| --- | --- |

4.2.2.

la vehicule de categoria M1 (1) poziția rezervorului (rezervoarelor) în vehicul în măsura în care are efect negativ asupra cerințelor prevăzute la punctul 5.10;

| 4.3. | „habitaclu” înseamnă spațiul destinat ocupanților, delimitat de podea, plafon, pereții laterali, portiere, ferestre și perete despărțitor frontal și de planul peretelui despărțitor din spate sau planul de sprijin al spătarului scaunului din spate; |
| --- | --- |

4.3.

„habitaclu” înseamnă spațiul destinat ocupanților, delimitat de podea, plafon, pereții laterali, portiere, ferestre și perete despărțitor frontal și de planul peretelui despărțitor din spate sau planul de sprijin al spătarului scaunului din spate;

| 4.4. | „rezervor” înseamnă rezervorul (rezervoarele) proiectat(e) să conțină carburant lichid, conform punctului 4.6, folosit în primul rând pentru propulsia vehiculului excluzând accesoriile acestuia [țeava de umplere (dacă este un element separat), capacul de umplere, bușonul, indicatorul de nivel, legăturile la motor sau pentru a compensa suprapresiunea internă etc.]; |
| --- | --- |

4.4.

„rezervor” înseamnă rezervorul (rezervoarele) proiectat(e) să conțină carburant lichid, conform punctului 4.6, folosit în primul rând pentru propulsia vehiculului excluzând accesoriile acestuia [țeava de umplere (dacă este un element separat), capacul de umplere, bușonul, indicatorul de nivel, legăturile la motor sau pentru a compensa suprapresiunea internă etc.];

| 4.5. | „capacitatea rezervorului de carburant” înseamnă capacitatea rezervorului de carburant specificată de fabricant; și |
| --- | --- |

4.5.

„capacitatea rezervorului de carburant” înseamnă capacitatea rezervorului de carburant specificată de fabricant; și

| 4.6. | „combustibil lichid” înseamnă un combustibil care este lichid în condiții normale de temperatură și presiune. |
| --- | --- |

4.6.

„combustibil lichid” înseamnă un combustibil care este lichid în condiții normale de temperatură și presiune.

5.   CERINȚE PRIVIND REZERVOARELE DE CARBURANT LICHID

5.1.   Rezervoarele trebuie construite astfel încât să fie rezistente la coroziune.

5.2.   Rezervoarele trebuie să îndeplinească, dacă sunt echipate cu toate accesoriile atașate în mod normal, cerințele testelor de scurgere efectuate conform punctului 6.1 la o presiune internă egală cu dublul suprapresiunii de lucru, dar în niciun caz nu mai mică de suprapresiunea de 0,3 bari.

Rezervoarele pentru vehicule fabricate din material plastic se consideră că îndeplinesc această cerință dacă trec testul descris în anexa V, punctul 2.

5.3.   Orice suprapresiune sau orice presiune care depășește presiunea de lucru trebuie compensată automat prin dispozitive adecvate (guri de aerisire, supape de siguranță etc.).

5.4.   Gurile de aerisire trebuie proiectate astfel încât să evite orice risc de incendiu. În special, orice carburant care poate să se scurgă când rezervorul (rezervoarele) este (sunt) umplut (umplute) nu trebuie să poată cădea pe sistemul de eșapament. Carburantul trebuie canalizat spre pământ.

5.5.   Rezervorul (rezervoarele) nu trebuie să fie situat/e în habitaclu sau în alt compartiment integrat acestuia și nici să reprezinte o suprafață a acestuia (podea, pereți, pereți etanși).

5.6.   Pentru a separa habitaclul de rezervor (rezervoare) trebuie prevăzut un perete despărțitor. Peretele despărțitor poate conține deschideri (de exemplu pentru a trece cabluri), dacă acestea sunt aranjate astfel încât carburantul să nu poată curge liber din rezervor (rezervoare) în habitaclul sau în alt compartiment integrat acestuia în condiții normale de utilizare.

5.7.   Fiecare rezervor trebuie bine fixat și amplasat astfel încât să se asigure că orice cantitate de carburant care se scurge din rezervor sau din accesoriile acestuia va curge înspre pământ și nu în habitaclu în condiții normale de utilizare.

5.8.   Orificiul de umplere nu trebuie situat în habitaclu, în compartimentul de bagaje sau în compartimentul motorului.

5.9.   Carburantul nu trebuie să scape prin bușonul rezervorului sau prin dispozitive pentru compensarea suprapresiunii în timpul cursului previzibil al funcționării vehiculului. În cazul răsturnării vehiculului, poate fi tolerată o picurare, dacă nu depășește 30 g/min.; această cerință trebuie verificată în timpul testului prevăzut la punctul 6.2.

5.9.1.   Capacul rezervorului trebuie fixat la țeava de umplere.

5.9.1.1.   Cerințele prevăzute la punctul 5.9.1 se consideră îndeplinite dacă se adoptă măsurile necesare pentru a evita emisiile prin evaporare excesive și scurgerea combustibilului determinate de absența capacului de la rezervor.

Acest obiectiv poate fi atins prin:

| 5.9.1.1.1. | Utilizarea unui capac de rezervor cu deschidere și închidere automată, inamovibil, |
| --- | --- |

5.9.1.1.1.

Utilizarea unui capac de rezervor cu deschidere și închidere automată, inamovibil,

| 5.9.1.1.2. | Caracteristici de proiectare care să evite emisiile prin evaporare excesive și scurgerea combustibilului în absența capacului de la rezervor, |
| --- | --- |

5.9.1.1.2.

Caracteristici de proiectare care să evite emisiile prin evaporare excesive și scurgerea combustibilului în absența capacului de la rezervor,

| 5.9.1.1.3. | Prin orice alt mijloc care conduce la același rezultat. Exemplele pot include, dar nu se limitează la capacele atașate, capacele echipate cu lanț sau un capac care funcționează cu cheia de contact. În acest din urmă caz, cheia nu poate fi scoasă din capac decât după închiderea acestuia cu cheia respectivă. Totuși, utilizarea capacelor atașate sau a capacelor echipate cu lanț nu este suficientă pentru vehicule, altele decât cele din categoriile M1 și N1. |
| --- | --- |

5.9.1.1.3.

Prin orice alt mijloc care conduce la același rezultat. Exemplele pot include, dar nu se limitează la capacele atașate, capacele echipate cu lanț sau un capac care funcționează cu cheia de contact. În acest din urmă caz, cheia nu poate fi scoasă din capac decât după închiderea acestuia cu cheia respectivă. Totuși, utilizarea capacelor atașate sau a capacelor echipate cu lanț nu este suficientă pentru vehicule, altele decât cele din categoriile M1 și N1.

5.9.2.   Garnitura dintre bușon și țeava de umplere trebuie să rămână fixă. Bușonul trebuie să fie bine fixat la garnitura și la țeava de umplere, când este închis.

5.10.   Rezervoarele trebuie instalate astfel încât să fie protejate de efectele unei coliziuni în fața sau în spatele vehiculului; nu trebuie să existe piese proeminente, muchii ascuțite etc. lângă rezervor.

5.11.   Rezervorul de carburant și părțile sale accesorii sunt proiectate și instalate pe vehicul astfel încât orice inflamare datorat electricității statice să fie evitat. Dacă este necesar, vor fi prevăzute măsuri de disipare a încărcăturii. Fabricantul demonstrează serviciului tehnic măsurile care garantează îndeplinirea acestor cerințe.

5.12.   Rezervoarele de carburant sunt fabricate din materiale metalice rezistente la foc. Acesta (acestea) poate (pot) fi fabricat/e dintr-un material plastic doar dacă îndeplinesc cerințele prevăzute de anexa V.

6.   TESTAREA REZERVOARELOR DE CARBURANT LICHID

6.1.   Testul hidraulic

Rezervorul trebuie supus unui test hidraulic de presiune internă care trebuie efectuat pe o unitate separată, echipată cu toate accesoriile sale. Rezervorul trebuie umplut complet cu un lichid neinflamabil (de exemplu, apă). După ce se întrerupe orice comunicare cu exteriorul, presiunea trebuie crescută gradat, prin țeava de legătură prin care se alimentează carburantul la motor, la o presiune internă relativă egală cu dublul presiunii de lucru folosite, dar în niciun caz inferioară unei suprapresiuni de 0,3 bari, care trebuie menținută timp de un minut. În acest timp, membrana rezervorului nu trebuie să crape sau să prezinte scurgeri; cu toate acestea, aceasta poate fi deformată permanent.

6.2.   Test prin răsturnare

6.2.1.   Rezervorul și toate accesoriile sale trebuie montate pe o instalație fixă de testare într-o manieră corespunzătoare instalării pe vehiculul pentru care este destinat rezervorul: aceasta se aplică și sistemelor de compensare a suprapresiunii interne.

6.2.2.   Instalația fixă de testare se rotește în jurul unei axe paralele cu axa longitudinală a vehiculului.

6.2.3.   Testul se efectuează cu un rezervor umplut la 90 % din capacitate, apoi la 30 % din capacitate cu un lichid neinflamabil cu o densitate și o vâscozitate apropiate de cele ale carburantului utilizat în mod normal (se poate accepta și apa).

6.2.4.   Rezervorul trebuie răsturnat din poziția instalată la 90° spre dreapta. Rezervorul trebuie să fie menținut în această poziție cel puțin cinci minute. După aceea, rezervorul trebuie răsturnat la 90° spre aceeași direcție. Rezervorul trebuie să fie menținut în această poziție complet răsturnat, cel puțin încă cinci minute. Rezervorul trebuie rotit apoi în poziția inițială. Lichidul de testare care nu a curs înapoi din sistemul de aerisire în rezervor trebuie scurs și reumplut, la nevoie. Rezervorul trebuie rotit 90° în direcția opusă și trebuie să fie menținut în această poziție cel puțin cinci minute.

Rezervorul trebuie rotit din nou 90° în aceeași direcție. Această poziție complet inversă trebuie menținută cel puțin cinci minute. După aceea, rezervorul trebuie rotit înapoi în poziția normală.

Rata de rotație pentru fiecare creștere succesivă de 90° trebuie să aibă loc în orice interval de timp de la 1 minut la 3 minute.

PARTEA II –   OMOLOGAREA VEHICULULUI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PREVENIREA RISCULUI DE INCENDIU ÎN CAZ DE COLIZIUNE

7.   DEFINIȚII

În sensul prezentei părți din regulament:

| 7.1. | „omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu; |
| --- | --- |

7.1.

„omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu;

| 7.2. | „tipul de vehicul” înseamnă vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale cu privire la următoarele caracteristici:






  7.2.1. | structura, forma, dimensiunile și materialele (metal/plastic) rezervorului (rezervoarelor); |
| --- | --- | --- |

7.2.

„tipul de vehicul” înseamnă vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale cu privire la următoarele caracteristici:

7.2.1.

structura, forma, dimensiunile și materialele (metal/plastic) rezervorului (rezervoarelor);

| 7.2.2. | la vehicule de categoria M1 (1) poziția rezervorului (rezervoarelor) în vehicul în măsura în care are efect negativ asupra cerințelor prevăzute la punctul 5.10; |
| --- | --- |

7.2.2.

la vehicule de categoria M1 (1) poziția rezervorului (rezervoarelor) în vehicul în măsura în care are efect negativ asupra cerințelor prevăzute la punctul 5.10;

| 7.2.3. | caracteristicile și amplasamentul sistemului de alimentare cu combustibil (pompa, filtrele etc); și |
| --- | --- |

7.2.3.

caracteristicile și amplasamentul sistemului de alimentare cu combustibil (pompa, filtrele etc); și

| 7.2.4. | caracteristicile și amplasamentul instalației electrice în măsura în care acestea au un impact asupra rezultatelor testelor de coliziune prescrise în prezentul regulament; |
| --- | --- |

7.2.4.

caracteristicile și amplasamentul instalației electrice în măsura în care acestea au un impact asupra rezultatelor testelor de coliziune prescrise în prezentul regulament;

| 7.3. | „plan transversal” înseamnă planul vertical transversal perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului; |
| --- | --- |

7.3.

„plan transversal” înseamnă planul vertical transversal perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului;

| 7.4. | „masa fără încărcătură” înseamnă masa vehiculului în stare de funcționare fără niciun ocupant și neîncărcat, dar cuprinzând carburantul, lichidul de răcire, lubrifianții, uneltele și o roată de rezervă (dacă sunt furnizate la vânzare de către producător); |
| --- | --- |

7.4.

„masa fără încărcătură” înseamnă masa vehiculului în stare de funcționare fără niciun ocupant și neîncărcat, dar cuprinzând carburantul, lichidul de răcire, lubrifianții, uneltele și o roată de rezervă (dacă sunt furnizate la vânzare de către producător);

8.   CERINȚE PENTRU INSTALAREA UNUI REZERVOR DE CARBURANT LICHID OMOLOGAT

8.1.   Instalația de alimentare

8.1.1.   Rezervoarele pentru carburanții lichizi se omologhează în conformitate cu Partea I a prezentului regulament.

8.1.2.   Componentele instalației de alimentare sunt protejate în mod adecvat de părți ale cadrului sau ale caroseriei împotriva contactului cu posibile obstacole de la sol. Acest tip de protecție nu este necesară dacă componentele de sub vehicul se află mai departe de sol decât partea cadrului sau a caroseriei din fața acestora.

8.1.3.   Conductele și alte părți ale instalației de alimentare sunt amplasate pe vehicul în locuri protejate cât mai mult posibil. Mișcări de răsucire și de îndoire și vibrații ale structurii vehiculului sau ale unității propulsoare nu trebuie să supună componentele instalației de alimentare frecării, comprimării sau oricărui alt tip de stres anormal.

8.1.4.   Legăturile conductelor pliabile sau flexibile cu părți rigide ale componentelor instalației de alimentare sunt proiectate și construite în așa fel încât să rămână etanșe în diversele condiții de utilizare a vehiculului, în pofida mișcărilor de răsucire și îndoire și în pofida vibrațiilor structurii vehiculului sau ale unității propulsoare.

8.1.5.   În cazul în care orificiul de umplere este situat pe o parte a vehiculului, capacul pentru rezervor nu trebuie, atunci când este închis, să proiecteze peste suprafețele adiacente ale caroseriei.

8.2.   Instalația electrică

8.2.1.   Cablurile electrice, altele decât cablurile amplasate în componente concave trebuie atașate structurii vehiculului sau pereților sau pereților despărțitori pe lângă care trec. Punctele pe unde trec prin pereți sau pereții despărțitori trebuie să fie protejate în mod satisfăcător pentru a preveni tăierea izolației.

8.2.2.   Instalația electrică trebuie proiectată, construită și fixată astfel încât componentele sale să poată rezista fenomenului de coroziune la care sunt expuse.

9.   TESTAREA VEHICULULUI

În timpul testului de impact frontal cu o barieră, efectuat în conformitate cu procedura menționată în anexa III la prezentul regulament, în timpul testului de impact lateral efectuat în conformitate cu procedura descrisă în anexa IV la Regulamentul nr. 95, seria 01 de modificări și în timpul testului de impact posterior efectuat în conformitate cu procedura menționată în anexa IV,

| 9.1 | nu trebuie să existe decât o scurgere de lichid nesemnificativă în instalația de alimentare în timpul coliziunii; |
| --- | --- |

9.1

nu trebuie să existe decât o scurgere de lichid nesemnificativă în instalația de alimentare în timpul coliziunii;

| 9.2 | în cazul în care are loc o scurgere continuă de lichid în instalația de alimentare după coliziune, rata de scurgere nu trebuie să depășească 30 g/min; dacă lichidul din instalația de alimentare se amestecă cu lichide din alte sisteme și dacă lichidele nu pot fi separate ușor și identificate, scurgerea continuă trebuie evaluată în funcție de toate lichidele colectate; |
| --- | --- |

9.2

în cazul în care are loc o scurgere continuă de lichid în instalația de alimentare după coliziune, rata de scurgere nu trebuie să depășească 30 g/min; dacă lichidul din instalația de alimentare se amestecă cu lichide din alte sisteme și dacă lichidele nu pot fi separate ușor și identificate, scurgerea continuă trebuie evaluată în funcție de toate lichidele colectate;

| 9.3 | nu trebuie să aibă loc niciun incendiu întreținut de carburant; |
| --- | --- |

9.3

nu trebuie să aibă loc niciun incendiu întreținut de carburant;

| 9.4 | în timpul și după impacturile descrise la punctul 9 de mai sus, bateria trebuie menținută în poziție de dispozitivul său de fixare; |
| --- | --- |

9.4

în timpul și după impacturile descrise la punctul 9 de mai sus, bateria trebuie menținută în poziție de dispozitivul său de fixare;

| 9.5 | la cererea producătorului, testul de coliziune frontală prevăzut în anexa III la prezentul regulament poate fi înlocuit prin procedura de testare descrisă în anexa III la Regulamentul nr. 94, seria 01 de modificări. |
| --- | --- |

9.5

la cererea producătorului, testul de coliziune frontală prevăzut în anexa III la prezentul regulament poate fi înlocuit prin procedura de testare descrisă în anexa III la Regulamentul nr. 94, seria 01 de modificări.

10.   MODIFICĂRI ALE TIPULUI DE VEHICUL

10.1.   Orice modificare a tipului de vehicul se comunică departamentului administrativ care a omologat tipul de vehicul. Departamentul poate apoi:

| 10.1.1. | fie să considere că modificările aduse nu sunt susceptibile să aibă efecte negative importante și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele prevăzute; sau |
| --- | --- |

10.1.1.

fie să considere că modificările aduse nu sunt susceptibile să aibă efecte negative importante și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele prevăzute; sau

| 10.1.2. | fie să ceară un nou raport privind testele serviciului tehnic însărcinat cu testele. |
| --- | --- |

10.1.2.

fie să ceară un nou raport privind testele serviciului tehnic însărcinat cu testele.

10.2.   Fără a aduce atingere dispozițiilor punctului 10.1 de mai sus, o variantă a vehiculului a cărui masă fără încărcătură nu diferă cu mai mult de 20 % de cea a vehiculului supus testului de omologare nu trebuie considerată o modificare a tipului de vehicul.

10.3.   Avizul de confirmare a omologării sau de refuz al omologării, specificând modificările, se comunică prin procedura menționată la punctul 3.3 de mai sus părților la Acordul care aplică prezentul regulament.

11.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile de conformitate a producției trebuie să respecte procedurile stabilite în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 11.1. | Fiecare vehicul care poartă o marcă de omologare în conformitate cu prezentul regulament se conformează tipului de vehicul omologat și îndeplinește cerințele părții I și/sau ale părții II de mai sus. |
| --- | --- |

11.1.

Fiecare vehicul care poartă o marcă de omologare în conformitate cu prezentul regulament se conformează tipului de vehicul omologat și îndeplinește cerințele părții I și/sau ale părții II de mai sus.

| 11.2. | Pentru a verifica conformitatea specificată la punctul 11.1 de mai sus, sunt supuse controlului în mod aleatoriu un număr suficient de vehicule produse în serie, care poartă marca de omologare prevăzută de prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.2.

Pentru a verifica conformitatea specificată la punctul 11.1 de mai sus, sunt supuse controlului în mod aleatoriu un număr suficient de vehicule produse în serie, care poartă marca de omologare prevăzută de prezentul regulament.

| 11.3. | Ca regulă generală, conformitatea vehiculului cu tipul omologat trebuie să fie verificată pe baza descrierii oferite în cererea de omologare și în anexele acesteia. Cu toate acestea, dacă este necesar, vehiculul trebuie supus verificărilor menționate la punctul (6) de mai sus. |
| --- | --- |

11.3.

Ca regulă generală, conformitatea vehiculului cu tipul omologat trebuie să fie verificată pe baza descrierii oferite în cererea de omologare și în anexele acesteia. Cu toate acestea, dacă este necesar, vehiculul trebuie supus verificărilor menționate la punctul (6) de mai sus.

12.   SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

12.1.   Omologarea acordată pentru un tip de vehicul, în temeiul prezentului regulament, poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerința prevăzută la punctul 11.1 de mai sus sau în cazul în care vehiculul nu a trecut de verificările descrise la punctul 9 de mai sus.

12.2.   În cazul în care o parte la acord, care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care o acordase anterior, partea respectivă este obligată să anunțe de îndată celelalte părți la acord, care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei copii a formularului de comunicare în conformitate cu modelul din anexele I și II la prezentul regulament.

13.   DISPOZIȚII TRANZITORII

13.1.   Începând cu data oficială de intrare în vigoare a seriei 02 de modificări, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări CEE în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de modificări.

13.2.   După 12 luni de la data intrării în vigoare a seriei 02 de modificări, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări CEE dacă tipul de vehicul care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de modificări.

13.3.   Până la expirarea perioadei de 12 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 02 de modificări la prezentul regulament, niciuna din părțile contractante care aplică prezentul regulament nu refuză acordarea unei omologări naționale de tip de vehicul omologat în temeiul seriei precedente de modificări la prezentul regulament.

13.4.   După 24 de luni de la intrarea în vigoare a seriei 02 de modificări la prezentul regulament, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza prima înregistrare națională (prima punere în funcțiune) a unui vehicul care nu îndeplinește cerințele seriei 02 de modificări aduse la prezentul regulament.

14.   NUME ȘI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE CARE EFECTUEAZĂ TESTE DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la acordul, care aplică prezentul regulament, comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite numele și adresele serviciilor tehnice care efectuează teste de omologare, precum și ale departamentelor administrative care acordă omologarea și către care trebuie trimise formularele de omologare sau de refuz ori de retragere a omologării, emise în alte țări.

---

(1)  În conformitate cu anexa VII la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Modif.2 modificat ultima dată prin Modif. 4).

(2)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia și Muntenegru, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (liber), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (liber), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (liber), 34 pentru Bulgaria, 35 (liber), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (liber), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (liber), 42 pentru Comunitatea Europeană (Omologările sunt acordate de statele membre, folosind simbolul CEE corespunzător), 43 pentru Japonia, 44 (liber), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud și 48 pentru Noua Zeelandă. Numerele următoare vor fi atribuite altor țări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehiculele cu roți, echipamentele și componentele care pot fi montate și/sau folosite la vehiculele cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații, iar numerele atribuite în acest mod se comunică de către Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite părților contractante la acest acord.

---

ANEXA I

COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 x 297) mm]

Image

Image

---

ANEXA II

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

MODEL A

(a se vedea punctul 3.4. din prezentul regulament)

Image

Marca de omologare reprezentată mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu partea I a Regulamentului nr. 34, cu numărul de omologare 021234. Primele două cifre (02) ale numărului de monologare indică faptul că aprobarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 34, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de modificări.

MODEL B

(a se vedea punctul 3.5 din prezentul regulament)

Image

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un vehicul, indică faptul că tipul respectiv a fost omologat în Țările de Jos (E4) în conformitate cu părțile I și II ale Regulamentului nr. 34 și ale Regulamentului nr. 33 (1). Numerele de omologare indică faptul că, la data când au fost acordate respectivele omologări, Regulamentul nr. 34 includea seria 02 de modificări, în timp ce Regulamentul nr. 33 se afla încă în forma sa originală.

---

(1)  Cel de-al doilea număr este dat doar ca exemplu.

---

ANEXA III

Test de coliziune frontală cu o barieră

1.   SCOP ȘI DOMENIU DE APLICARE

Scopul acestui test este de a simula condițiile coliziunii frontale cu un obstacol fix sau cu un alt vehicul care vine din direcția opusă.

2.   INSTALAȚII, PROCEDURI ȘI APARATE DE MĂSURĂ

2.1.   Terenul de testare

Zona de testare va trebui sa fie suficient de mare pentru a putea adăposti pista de lansare, bariera și instalațiile tehnice necesare testării. Ultima parte a circuitului, pe o distanță de cel puțin 5m înainte de a ajunge la barieră, trebuie sa fie orizontală, plată și netedă.

2.2.   Bariera

Bariera este constituită dintr-un bloc de beton armat având o lățime frontală minimă de 3 m și o înălțime minimă de 1,5 m. Bariera trebuie să fie groasă, astfel încât să cântărească cel puțin 70 de tone. Partea frontala trebuie să fie verticală, perpendiculară pe axa pistei de lansare și acoperită cu plăci din placaj cu o grosime de 2 cm aflate în stare bună. Bariera trebuie să fie fixată în pământ sau așezată pe pământ cu dispozitive suplimentare de siguranță, pentru a limita deplasarea, dacă este nevoie. O barieră cu caracteristici diferite, dar care dă rezultate cel puțin la fel de concludente, poate fi în egală măsură folosită.

2.3.   Propulsia vehiculului

La momentul coliziunii, vehiculul nu mai trebuie să fie supus acțiunii altor dispozitive de direcție și propulsare suplimentare. Trebuie să ajungă la obstacol pe o traiectorie perpendiculară pe direcția peretelui de coliziune; nealinierea laterală maximă admisă între linia mediană verticală a părții frontale a vehiculului și linia mediană verticală a peretelui de coliziune este de ± 30cm.

2.4.   Starea vehiculului

2.4.1.   Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele și echipamentele obișnuite incluse în greutatea sa normală de funcționare, fără încărcătură, ori să îndeplinească această cerință în ceea ce privește componentele și echipamentele care au un impact asupra riscului de incendiu.

2.4.2.   În cazul în care vehiculul este manevrat prin mijloace externe, instalația de alimentare trebuie să fie umplută cel puțin până la 90 % din capacitate, fie cu combustibil, fie cu un lichid neinflamabil, având o densitate și o vâscozitate apropiate de cea a combustibililor utilizați în mod curent. Toate celelalte circuite (rezervoare de lichid de frână, radiatoare etc.) pot fi goale.

2.4.3.   În cazul în care vehiculul este propulsat de propriul său motor, rezervorul trebuie să fie plin în proporție de 90 %. Poate fi făcut plinul tuturor celorlalte rezervoare de lichid.

2.4.4.   La cererea fabricantului, serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testelor poate permite ca același vehicul folosit pentru teste prevăzute de alte regulamente (inclusiv teste capabile să îi afecteze structura) să fie folosit și pentru testele prevăzute de prezentul regulament.

2.5.   Viteza la coliziune

Viteza la coliziune trebuie să se încadreze între 48,3 km/h și 53,1 km/h. Cu toate acestea, dacă testul a fost efectuat la o viteză de coliziune mai mare și vehiculul a îndeplinit condițiile stabilite, testul este considerat satisfăcător.

2.6.   Aparate de măsură

Aparatul folosit pentru a înregistra viteza menționat la punctul 2.5 de mai sus trebuie să funcționeze cu o marjă de eroare de 1 %.

3.   METODE DE TESTARE ECHIVALENTE

3.1.   Se admit metode de testare echivalente, cu condiția ca cerințele menționate în prezentul regulament să fie respectate fie integral, prin intermediul testului alternativ, fie prin calcul, pe baza rezultatelor testului alternativ.

3.2.   Dacă se utilizează o altă metodă decât cea descrisă la punctul (2) de mai sus, trebuie demonstrată echivalența acesteia.

---

ANEXA IV

Procedura pentru testarea coliziunii posterioare

1.   SCOP ȘI DOMENIU DE APLICARE

| 1.1. | Scopul testului este de a simula condițiile unei coliziuni posterioare cu alt vehicul aflat în mișcare. |
| --- | --- |

1.1.

Scopul testului este de a simula condițiile unei coliziuni posterioare cu alt vehicul aflat în mișcare.

2.   INSTALAȚII, PROCEDURI ȘI APARATE DE MĂSURĂ

2.1.   Terenul de testare

Zona de testare trebuie să fie de dimensiuni suficiente pentru a permite instalarea sistemului de propulsie a elementului de impact și pentru a permite, după coliziune, deplasarea vehiculului lovit și instalarea echipamentelor de testare. Partea în care are loc coliziunea și deplasarea vehiculului trebuie să fie orizontală, plată și netedă și trebuie să aibă un coeficient de frecare de nu mai puțin de 0,5.

2.2.   Elementul de impact

| 2.2.1. | Elementul de impact trebuie să fie din oțel și de construcție rigidă. |
| --- | --- |

2.2.1.

Elementul de impact trebuie să fie din oțel și de construcție rigidă.

| 2.2.2. | Suprafața de impact trebuie să fie plată cu o lățime minimă de 2 500 mm și o înălțime de 800 mm, iar muchiile trebuie să fie rotunjite la o rază de curbură între 40 și 50 de mm. Suprafața trebuie să fie acoperită cu un strat de placaj de 20 mm grosime. |
| --- | --- |

2.2.2.

Suprafața de impact trebuie să fie plată cu o lățime minimă de 2 500 mm și o înălțime de 800 mm, iar muchiile trebuie să fie rotunjite la o rază de curbură între 40 și 50 de mm. Suprafața trebuie să fie acoperită cu un strat de placaj de 20 mm grosime.

| 2.2.3. | În momentul coliziunii trebuie îndeplinite următoarele cerințe:






  2.2.3.1. | suprafața de impact trebuie să fie verticală și perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului lovit; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

În momentul coliziunii trebuie îndeplinite următoarele cerințe:

2.2.3.1.

suprafața de impact trebuie să fie verticală și perpendiculară pe planul median longitudinal al vehiculului lovit;

| 2.2.3.2. | direcția de mișcare a elementului de impact trebuie să fie în mod esențial orizontală și paralelă cu planul median longitudinal al vehiculului lovit; |
| --- | --- |

2.2.3.2.

direcția de mișcare a elementului de impact trebuie să fie în mod esențial orizontală și paralelă cu planul median longitudinal al vehiculului lovit;

| 2.2.3.3. | devierea laterală maximă permisă între linia mediană verticală a suprafeței elementului de impact și planul median longitudinal a vehiculului lovit trebuie să fie de 300 mm. În plus, suprafața de impact trebuie să se extindă peste întreaga lățime a vehiculului lovit; |
| --- | --- |

2.2.3.3.

devierea laterală maximă permisă între linia mediană verticală a suprafeței elementului de impact și planul median longitudinal a vehiculului lovit trebuie să fie de 300 mm. În plus, suprafața de impact trebuie să se extindă peste întreaga lățime a vehiculului lovit;

| 2.2.3.4. | spațiul între marginea de jos a suprafeței de impact și sol trebuie să fie de 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.4.

spațiul între marginea de jos a suprafeței de impact și sol trebuie să fie de 175 ± 25 mm.

2.3.   Propulsia elementului de impact

Elementul de impact poate fi atașat de un vagon (barieră mobilă) sau poate face parte dintr-un pendul.

2.4.   Dispoziții speciale de aplicat în cazul unei bariere mobile

| 2.4.1. | Dacă elementul de impact este atașat de un vagon (barieră mobilă) printr-un element de fixare, cel din urmă trebuie să fie rigid și imposibil de deformat prin coliziune; în momentul coliziunii, vagonul trebuie să aibă posibilitatea de a se mișca liber, fără a mai fi supus acțiunii dispozitivului de propulsie. |
| --- | --- |

2.4.1.

Dacă elementul de impact este atașat de un vagon (barieră mobilă) printr-un element de fixare, cel din urmă trebuie să fie rigid și imposibil de deformat prin coliziune; în momentul coliziunii, vagonul trebuie să aibă posibilitatea de a se mișca liber, fără a mai fi supus acțiunii dispozitivului de propulsie.

| 2.4.2. | Viteza de coliziune trebuie să fie cuprinsă între 35 și 38 km/h. |
| --- | --- |

2.4.2.

Viteza de coliziune trebuie să fie cuprinsă între 35 și 38 km/h.

| 2.4.3. | Greutatea agregată (masa) vagonului și a elementului de impact trebuie să fie de 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

2.4.3.

Greutatea agregată (masa) vagonului și a elementului de impact trebuie să fie de 1 100 ± 20 kg.

2.5.   Dispoziții speciale de aplicat în cazul folosirii unui pendul

| 2.5.1. | Distanța dintre centrul suprafeței de impact și axa de rotație a pendulului nu trebuie să fie mai mică de 5 m. |
| --- | --- |

2.5.1.

Distanța dintre centrul suprafeței de impact și axa de rotație a pendulului nu trebuie să fie mai mică de 5 m.

| 2.5.2. | Elementul de impact trebuie să fie suspendat liber cu ajutorul unor brațe rigide de care este atașat în mod rigid. Nu trebuie să fie posibilă deformarea la coliziune a pendulului astfel construit. |
| --- | --- |

2.5.2.

Elementul de impact trebuie să fie suspendat liber cu ajutorul unor brațe rigide de care este atașat în mod rigid. Nu trebuie să fie posibilă deformarea la coliziune a pendulului astfel construit.

| 2.5.3. | Un dispozitiv de oprire trebuie să fie incorporat în pendul pentru a evita orice coliziune secundară a elementului de impact cu vehiculul testat. |
| --- | --- |

2.5.3.

Un dispozitiv de oprire trebuie să fie incorporat în pendul pentru a evita orice coliziune secundară a elementului de impact cu vehiculul testat.

| 2.5.4. | În momentul coliziunii, viteza centrului de percuție al pendulului trebuie să fie cuprinsă între 35 și 38 km/oră. |
| --- | --- |

2.5.4.

În momentul coliziunii, viteza centrului de percuție al pendulului trebuie să fie cuprinsă între 35 și 38 km/oră.

| 2.5.5. | Masa redusă „mr” la centrul de percuție al pendulului este definită printr-o funcție a masei totale „m”, a distanței „a” (1) dintre centrul percuției și axa de rotație și a distanței „l” dintre centrul de gravitate și axa de rotație, conform următoarei ecuații:
  mr = m (1/a) |
| --- | --- |

2.5.5.

Masa redusă „mr” la centrul de percuție al pendulului este definită printr-o funcție a masei totale „m”, a distanței „a” (1) dintre centrul percuției și axa de rotație și a distanței „l” dintre centrul de gravitate și axa de rotație, conform următoarei ecuații:

mr = m (1/a)

| 2.5.6. | Masa redusă mr va fi de 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

2.5.6.

Masa redusă mr va fi de 1 100 ± 20 kg.

2.6.   Dispoziții generale privind masa și viteza elementului de impact.

Dacă testul a fost executat la o viteză de coliziune mai mare decât cea prescrisă la alineatele 2.4.2 și 2.5.4. și/sau cu o masă mai mare decât cea prescrisă la alineatele 2.4.3. și 2.5.6. și vehiculul a îndeplinit cerințele prescrise, testul este considerat satisfăcător.

2.7.   Starea vehiculului supus testării

| 2.7.1. | Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele și echipamentele obișnuite incluse în greutatea sa normală de funcționare fără încărcătură, ori să îndeplinească această cerință în ceea ce privește componentele și echipamentele care au un impact asupra riscului de incendiu. |
| --- | --- |

2.7.1.

Vehiculul supus testării trebuie ori să fie prevăzut cu toate componentele și echipamentele obișnuite incluse în greutatea sa normală de funcționare fără încărcătură, ori să îndeplinească această cerință în ceea ce privește componentele și echipamentele care au un impact asupra riscului de incendiu.

| 2.7.2. | Rezervorul de carburant trebuie să fie umplut cel puțin până la 90 % din capacitate, fie cu combustibil, fie cu un lichid neinflamabil, având o densitate și o vâscozitate apropiate de cea a combustibililor utilizați în mod curent. Toate celelalte circuite (rezervoare de lichid de frână, radiatoare, etc.) pot fi goale. |
| --- | --- |

2.7.2.

Rezervorul de carburant trebuie să fie umplut cel puțin până la 90 % din capacitate, fie cu combustibil, fie cu un lichid neinflamabil, având o densitate și o vâscozitate apropiate de cea a combustibililor utilizați în mod curent. Toate celelalte circuite (rezervoare de lichid de frână, radiatoare, etc.) pot fi goale.

| 2.7.3. | Poate fi utilizată o treaptă de viteză și frâna poate fi acționată. |
| --- | --- |

2.7.3.

Poate fi utilizată o treaptă de viteză și frâna poate fi acționată.

| 2.7.4. | La cererea producătorului, poate fi permisă următoarea derogare:






  2.7.4.1. | serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testelor poate permite ca același vehicul folosit pentru teste prevăzute de alte regulamente (inclusiv teste capabile să îi afecteze structura) să fie folosit și pentru testele prevăzute de prezentul regulament; și |
| --- | --- | --- |

2.7.4.

La cererea producătorului, poate fi permisă următoarea derogare:

2.7.4.1.

serviciul tehnic responsabil cu efectuarea testelor poate permite ca același vehicul folosit pentru teste prevăzute de alte regulamente (inclusiv teste capabile să îi afecteze structura) să fie folosit și pentru testele prevăzute de prezentul regulament; și

| 2.7.4.2. | vehiculul poate fi încărcat cu greutăți suplimentare care să nu depășească 10 % din greutatea sa normală de funcționare fără încărcătură și care să fie atașate foarte bine structurii, astfel încât să nu afecteze comportamentul structurii habitaclului în timpul testului. |
| --- | --- |

2.7.4.2.

vehiculul poate fi încărcat cu greutăți suplimentare care să nu depășească 10 % din greutatea sa normală de funcționare fără încărcătură și care să fie atașate foarte bine structurii, astfel încât să nu afecteze comportamentul structurii habitaclului în timpul testului.

2.8.   Aparate de măsură

Aparatele folosite pentru a înregistra viteza, menționate la alineatele 2.4.2. și 2.5.4. de mai sus, trebuie să funcționeze cu o marjă de eroare de 1%.

3.   METODE DE TESTARE ECHIVALENTE

| 3.1. | Se admit metode de testare echivalente, cu condiția ca cerințele menționate în prezentul regulament să fie respectate fie integral prin intermediul testului alternativ, fie prin calcul pe baza rezultatelor testului alternativ. |
| --- | --- |

3.1.

Se admit metode de testare echivalente, cu condiția ca cerințele menționate în prezentul regulament să fie respectate fie integral prin intermediul testului alternativ, fie prin calcul pe baza rezultatelor testului alternativ.

| 3.2. | Dacă se utilizează o altă metodă decât cea descrisă la punctul 2 de mai sus, trebuie demonstrată echivalența acesteia. |
| --- | --- |

3.2.

Dacă se utilizează o altă metodă decât cea descrisă la punctul 2 de mai sus, trebuie demonstrată echivalența acesteia.

---

(1)  Se reamintește faptul că distanța „a” este egală cu lungimea pendulului sincronic avut în vedere.

---

ANEXA V

TESTAREA REZERVOARELOR DE CARBURANT FABRICATE DIN MATERIAL PLASTIC

1.   REZISTENȚA LA COLIZIUNE

| 1.1. | Rezervorul trebuie umplut la întreaga capacitate cu un amestec de apă și de glicol sau cu un alt lichid cu punct de îngheț scăzut, care nu schimbă proprietățile materialului rezervorului și care poate fi apoi supus unui test de perforare. |
| --- | --- |

1.1.

Rezervorul trebuie umplut la întreaga capacitate cu un amestec de apă și de glicol sau cu un alt lichid cu punct de îngheț scăzut, care nu schimbă proprietățile materialului rezervorului și care poate fi apoi supus unui test de perforare.

| 1.2. | În timpul acestui test, temperatura rezervorului trebuie să fie de 233 K ± 2 K (– 40 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

1.2.

În timpul acestui test, temperatura rezervorului trebuie să fie de 233 K ± 2 K (– 40 °C ± 2 °C).

| 1.3. | Pentru acest test se folosește un dispozitiv de testare la coliziune cu pendul. Elementul de impact trebuie să fie din oțel și să aibă forma unei piramide cu fețe de triunghiuri echilaterale și o bază pătrată, vârful și muchiile fiind rotunjite la o rază de 3 mm. Centrul de percuție al pendulului trebuie să coincidă cu centrul de gravitate al piramidei; distanța sa față de axa de rotație a pendulului trebuie să fie de un metru. Masa totală a pendulului trebuie să fie de 15 kg. Energia pendulului în momentul coliziunii nu trebuie să fie mai mică de 30 Nm și trebuie să fie cât se poate de aproape de această valoare. |
| --- | --- |

1.3.

Pentru acest test se folosește un dispozitiv de testare la coliziune cu pendul. Elementul de impact trebuie să fie din oțel și să aibă forma unei piramide cu fețe de triunghiuri echilaterale și o bază pătrată, vârful și muchiile fiind rotunjite la o rază de 3 mm. Centrul de percuție al pendulului trebuie să coincidă cu centrul de gravitate al piramidei; distanța sa față de axa de rotație a pendulului trebuie să fie de un metru. Masa totală a pendulului trebuie să fie de 15 kg. Energia pendulului în momentul coliziunii nu trebuie să fie mai mică de 30 Nm și trebuie să fie cât se poate de aproape de această valoare.

| 1.4. | Testele trebuie efectuate în punctele rezervorului considerate cele mai vulnerabile la coliziuni frontale sau din spate. Punctele considerate cele mai vulnerabile sunt punctele cele mai expuse sau cele mai slabe ținând cont de forma rezervorului sau de modul de instalare pe vehicul. Punctele selectate de laboratoare trebuie indicate în raportul de testare. |
| --- | --- |

1.4.

Testele trebuie efectuate în punctele rezervorului considerate cele mai vulnerabile la coliziuni frontale sau din spate. Punctele considerate cele mai vulnerabile sunt punctele cele mai expuse sau cele mai slabe ținând cont de forma rezervorului sau de modul de instalare pe vehicul. Punctele selectate de laboratoare trebuie indicate în raportul de testare.

| 1.5. | În timpul testului, rezervorul trebuie menținut în poziție cu îmbinări situate pe partea sau părțile opuse suprafeței de coliziune. Nu trebuie să apară scurgeri după test. |
| --- | --- |

1.5.

În timpul testului, rezervorul trebuie menținut în poziție cu îmbinări situate pe partea sau părțile opuse suprafeței de coliziune. Nu trebuie să apară scurgeri după test.

| 1.6. | La alegerea producătorului, toate testele de impact pot fi efectuate pe un rezervor sau fiecare test poate fi efectuat pe un rezervor diferit. |
| --- | --- |

1.6.

La alegerea producătorului, toate testele de impact pot fi efectuate pe un rezervor sau fiecare test poate fi efectuat pe un rezervor diferit.

2.   REZISTENȚA MECANICĂ

Rezervorul trebuie testat în condițiile prevăzute la punctul 6.1 din prezentul regulament în ceea ce privește etanșeitatea și rigiditatea la deformare. Rezervorul și toate accesoriile sale trebuie montate pe o instalație fixă de testare astfel încât să corespundă manierei de instalare pe vehiculul pentru care este destinat rezervorul sau montate pe vehicul sau pe o instalație fixă de testare într-o secțiune a vehiculului. La cererea producătorului și cu acordul serviciului tehnic, rezervorul poate fi testat fără a folosi nicio instalație fixă de testare. Ca fluid de testare se folosește apă la 326 K (53 °C), iar rezervorul trebuie umplut la întreaga capacitate. Rezervorul trebuie supus unei presiuni interne relative egală cu dublul presiunii de lucru folosite și în niciun caz sub 30 kPa, la o temperatură de 326 K ± 2 K (53 °C ± 2 °C), timp de cinci ore. În timpul testului, rezervorul sau accesoriile sale nu trebuie să crape sau să prezinte scurgeri; cu toate acestea, acesta poate fi deformat permanent.

3.   PERMEABILITATEA CARBURANTULUI

| 3.1. | Carburantul folosit pentru testul de permeabilitate trebuie să fie carburantul de referință specificat în anexa IX la Regulamentul nr. 83 sau un carburant premium din comerț. Dacă rezervorul este proiectat numai pentru instalare pe vehicule cu motor cu aprindere prin comprimare, rezervorul trebuie umplut cu motorină. |
| --- | --- |

3.1.

Carburantul folosit pentru testul de permeabilitate trebuie să fie carburantul de referință specificat în anexa IX la Regulamentul nr. 83 sau un carburant premium din comerț. Dacă rezervorul este proiectat numai pentru instalare pe vehicule cu motor cu aprindere prin comprimare, rezervorul trebuie umplut cu motorină.

| 3.2. | Înaintea testului, rezervorul trebuie umplut la 50 % din capacitate cu carburantul de testare și trebuie depozitat, fără a fi sigilat, la temperatură ambientală de 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C) până când pierderea de greutate pe unitatea de timp devine constantă, dar nu pentru mai mult de patru săptămâni (timp preliminar de depozitare). |
| --- | --- |

3.2.

Înaintea testului, rezervorul trebuie umplut la 50 % din capacitate cu carburantul de testare și trebuie depozitat, fără a fi sigilat, la temperatură ambientală de 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C) până când pierderea de greutate pe unitatea de timp devine constantă, dar nu pentru mai mult de patru săptămâni (timp preliminar de depozitare).

| 3.3. | Apoi, rezervorul trebuie golit și reumplut la 50 % din capacitate cu carburantul de testare, după care se închide ermetic și se depozitează la o temperatură de 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C). Presiunea trebuie reglată când conținutul rezervorului a ajuns la temperatura de testare. Pierderea de greutate datorată difuziei în timpul testului se determină în cursul perioadei ulterioare de testare de opt săptămâni. Pierderea medie maxim autorizată de carburant este de 20 g la 24 de ore de timp de testare. |
| --- | --- |

3.3.

Apoi, rezervorul trebuie golit și reumplut la 50 % din capacitate cu carburantul de testare, după care se închide ermetic și se depozitează la o temperatură de 313 K ± 2 K (40 °C ± 2 °C). Presiunea trebuie reglată când conținutul rezervorului a ajuns la temperatura de testare. Pierderea de greutate datorată difuziei în timpul testului se determină în cursul perioadei ulterioare de testare de opt săptămâni. Pierderea medie maxim autorizată de carburant este de 20 g la 24 de ore de timp de testare.

| 3.4. | Dacă pierderea datorată difuziei este mai mare decât valoarea indicată la punctul 3.3, testul descris anterior trebuie efectuat din nou, pe același rezervor, pentru a determina pierderea prin difuziune la 296 K ± 2 K (23 °C ± 2 °C), celelalte condiții rămânând neschimbate. Pierderea astfel măsurată nu trebuie să fie mai mare de 10 g la 24 de ore. |
| --- | --- |

3.4.

Dacă pierderea datorată difuziei este mai mare decât valoarea indicată la punctul 3.3, testul descris anterior trebuie efectuat din nou, pe același rezervor, pentru a determina pierderea prin difuziune la 296 K ± 2 K (23 °C ± 2 °C), celelalte condiții rămânând neschimbate. Pierderea astfel măsurată nu trebuie să fie mai mare de 10 g la 24 de ore.

4.   REZISTENȚA LA CARBURANT

După testul menționat la punctul 3, rezervorul trebuie să îndeplinească, în continuare, cerințele prevăzute la alineatele 1 și 2.

5.   REZISTENȚA LA FOC

Rezervorul trebuie supus următoarelor teste:

| 5.1. | Rezervorul fixat pe vehicul se expune flăcării timp de două minute. Nu trebuie să apară scurgeri de carburant lichid din rezervor. |
| --- | --- |

5.1.

Rezervorul fixat pe vehicul se expune flăcării timp de două minute. Nu trebuie să apară scurgeri de carburant lichid din rezervor.

| 5.2. | Trebuie să se efectueze trei teste pe rezervoare diferite umplute cu carburant după cum urmează:






  5.2.1. | Dacă rezervorul este proiectat pentru instalare pe vehicule prevăzute fie cu motor cu aprindere comandată, fie cu motor cu aprindere prin comprimare, trebuie să se efectueze trei teste cu rezervoare umplute cu benzină premium; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Trebuie să se efectueze trei teste pe rezervoare diferite umplute cu carburant după cum urmează:

5.2.1.

Dacă rezervorul este proiectat pentru instalare pe vehicule prevăzute fie cu motor cu aprindere comandată, fie cu motor cu aprindere prin comprimare, trebuie să se efectueze trei teste cu rezervoare umplute cu benzină premium;

| 5.2.2. | Dacă rezervorul este proiectat numai pentru instalare pe vehicule prevăzute cu motor cu aprindere prin comprimare, trebuie să se efectueze trei teste cu rezervoare umplute cu motorină; |
| --- | --- |

5.2.2.

Dacă rezervorul este proiectat numai pentru instalare pe vehicule prevăzute cu motor cu aprindere prin comprimare, trebuie să se efectueze trei teste cu rezervoare umplute cu motorină;

| 5.2.3. | Pentru fiecare test, rezervorul și accesoriile sale trebuie instalate într-o instalație fixă de testare care să simuleze condițiile reale de instalare cât se poate de fidel. Metoda de fixare a rezervorului în cadru trebuie să corespundă specificațiilor relevante pentru vehicul. Trebuie luate în considerare piesele vehiculului care protejează rezervorul și accesoriile sale împotriva expunerii la flacără sau care afectează cursul flăcării în orice fel, precum și componentele specificate instalate pe rezervor și bujiile. Toate deschiderile trebuie închise în timpul testului, dar sistemele de aerisire trebuie să rămână funcționale. Imediat înainte de test, rezervorul trebuie umplut cu carburantul menționat la 50 % din capacitate. |
| --- | --- |

5.2.3.

Pentru fiecare test, rezervorul și accesoriile sale trebuie instalate într-o instalație fixă de testare care să simuleze condițiile reale de instalare cât se poate de fidel. Metoda de fixare a rezervorului în cadru trebuie să corespundă specificațiilor relevante pentru vehicul. Trebuie luate în considerare piesele vehiculului care protejează rezervorul și accesoriile sale împotriva expunerii la flacără sau care afectează cursul flăcării în orice fel, precum și componentele specificate instalate pe rezervor și bujiile. Toate deschiderile trebuie închise în timpul testului, dar sistemele de aerisire trebuie să rămână funcționale. Imediat înainte de test, rezervorul trebuie umplut cu carburantul menționat la 50 % din capacitate.

| 5.3. | Flacăra la care se expune rezervorul trebuie să fie obținută prin arderea într-un recipient a unui carburant comercial pentru motoare cu aprindere prin scânteie (denumit în continuare „carburant”). Cantitatea de carburant turnat în recipient trebuie să fie suficientă pentru a permite flăcării să ardă pe toată durata testului în condiții de ardere liberă. |
| --- | --- |

5.3.

Flacăra la care se expune rezervorul trebuie să fie obținută prin arderea într-un recipient a unui carburant comercial pentru motoare cu aprindere prin scânteie (denumit în continuare „carburant”). Cantitatea de carburant turnat în recipient trebuie să fie suficientă pentru a permite flăcării să ardă pe toată durata testului în condiții de ardere liberă.

| 5.4. | Dimensiunile recipientului trebuie alese astfel încât pereții rezervorului de carburant să fie expuși la flacără. Prin urmare, recipientul trebuie să depășească proiecția orizontală a rezervorului cu cel puțin 20 cm, dar nu cu mai mult de 50 cm. Pereții laterali ai recipientului nu trebuie să depășească cu mai mult de 8 cm nivelul carburantului la începutul testului. |
| --- | --- |

5.4.

Dimensiunile recipientului trebuie alese astfel încât pereții rezervorului de carburant să fie expuși la flacără. Prin urmare, recipientul trebuie să depășească proiecția orizontală a rezervorului cu cel puțin 20 cm, dar nu cu mai mult de 50 cm. Pereții laterali ai recipientului nu trebuie să depășească cu mai mult de 8 cm nivelul carburantului la începutul testului.

| 5.5. | Recipientul umplut cu carburant trebuie pus sub rezervor, astfel încât distanța dintre nivelul carburantului din recipient și fundul rezervorului să corespundă înălțimii proiectate a rezervorului peste suprafața drumului la masă fără încărcătură (a se vedea punctul 7.4). Fie recipientul, fie instalația fixă de testare, fie ambele trebuie să se poată mișca liber. |
| --- | --- |

5.5.

Recipientul umplut cu carburant trebuie pus sub rezervor, astfel încât distanța dintre nivelul carburantului din recipient și fundul rezervorului să corespundă înălțimii proiectate a rezervorului peste suprafața drumului la masă fără încărcătură (a se vedea punctul 7.4). Fie recipientul, fie instalația fixă de testare, fie ambele trebuie să se poată mișca liber.

| 5.6. | În timpul fazei C a testului, recipientul trebuie acoperit cu un ecran amplasat la 3 cm ± 1 cm peste nivelul carburantului. Ecranul trebuie să fie din material refractar conform apendicelui 2. Nu trebuie să existe nicio distanță între cărămizi și acestea trebuie să fie sprijinite peste recipientul cu carburant astfel încât să nu se obstrucționeze găurile din cărămizi. Lungimea și lățimea cadrului trebuie să fie cu 2 cm până la 4 cm mai mică decât dimensiunile interioare ale recipientului astfel încât să existe o distanță de 1cm până la 2 cm între cadru și peretele recipientului pentru a permite ventilarea. |
| --- | --- |

5.6.

În timpul fazei C a testului, recipientul trebuie acoperit cu un ecran amplasat la 3 cm ± 1 cm peste nivelul carburantului. Ecranul trebuie să fie din material refractar conform apendicelui 2. Nu trebuie să existe nicio distanță între cărămizi și acestea trebuie să fie sprijinite peste recipientul cu carburant astfel încât să nu se obstrucționeze găurile din cărămizi. Lungimea și lățimea cadrului trebuie să fie cu 2 cm până la 4 cm mai mică decât dimensiunile interioare ale recipientului astfel încât să existe o distanță de 1cm până la 2 cm între cadru și peretele recipientului pentru a permite ventilarea.

| 5.7. | Atunci când testele se efectuează în aer liber, trebuie asigurată suficientă protecție împotriva vântului, iar viteza vântului la nivelul recipientului nu trebuie să fie mai mare de 2,5 km/h. Înainte de test, ecranul trebuie încălzit la 308 K ± 5 K (35 °C ± 5 °C). Cărămizile refractare pot fi umezite pentru a garanta condiții de testare identice la fiecare test succesiv. |
| --- | --- |

5.7.

Atunci când testele se efectuează în aer liber, trebuie asigurată suficientă protecție împotriva vântului, iar viteza vântului la nivelul recipientului nu trebuie să fie mai mare de 2,5 km/h. Înainte de test, ecranul trebuie încălzit la 308 K ± 5 K (35 °C ± 5 °C). Cărămizile refractare pot fi umezite pentru a garanta condiții de testare identice la fiecare test succesiv.

| 5.8. | Testul trebuie să cuprindă patru faze (a se vedea apendicele 1).






  5.8.1. | Faza A: Preîncălzirea (figura 1)
  Carburantul din recipient trebuie aprins la o distanță de cel puțin 3 m de rezervorul supus testării. După 60 de secunde de preîncălzire, recipientul se așează sub rezervor. |
| --- | --- | --- |

5.8.

Testul trebuie să cuprindă patru faze (a se vedea apendicele 1).

5.8.1.

Faza A: Preîncălzirea (figura 1)

Carburantul din recipient trebuie aprins la o distanță de cel puțin 3 m de rezervorul supus testării. După 60 de secunde de preîncălzire, recipientul se așează sub rezervor.

| 5.8.2. | Faza B: Expunerea directă la flacără (figura 2)
  Timp de 60 de secunde, rezervorul trebuie expus la flacăra unui carburant care arde liber. |
| --- | --- |

5.8.2.

Faza B: Expunerea directă la flacără (figura 2)

Timp de 60 de secunde, rezervorul trebuie expus la flacăra unui carburant care arde liber.

| 5.8.3. | Faza C: Expunerea indirectă la flacără (figura 2)
  Imediat ce faza B este încheiată, se așează ecranul între recipientul care arde și rezervor. Rezervorul trebuie expus la această flacără redusă încă 60 de secunde. |
| --- | --- |

5.8.3.

Faza C: Expunerea indirectă la flacără (figura 2)

Imediat ce faza B este încheiată, se așează ecranul între recipientul care arde și rezervor. Rezervorul trebuie expus la această flacără redusă încă 60 de secunde.

| 5.8.4. | Faza D: Sfârșitul testului (figura 4)
  Recipientul care arde acoperit cu ecranul trebuie mutat înapoi în poziția sa originală (faza A). Dacă la sfârșitul testului rezervorul arde focul trebuie stins imediat. |
| --- | --- |

5.8.4.

Faza D: Sfârșitul testului (figura 4)

Recipientul care arde acoperit cu ecranul trebuie mutat înapoi în poziția sa originală (faza A). Dacă la sfârșitul testului rezervorul arde focul trebuie stins imediat.

| 5.9. | Rezultatele testului sunt considerate satisfăcătoare dacă nu se scurge carburant lichid din rezervor. |
| --- | --- |

5.9.

Rezultatele testului sunt considerate satisfăcătoare dacă nu se scurge carburant lichid din rezervor.

6.   REZISTENȚA LA TEMPERATURĂ RIDICATĂ

| 6.1. | Cadrul folosit pentru test trebuie să fie adecvat pentru modul de instalare a rezervorului pe vehicul, inclusiv modul de funcționare a gurii de aerisire. |
| --- | --- |

6.1.

Cadrul folosit pentru test trebuie să fie adecvat pentru modul de instalare a rezervorului pe vehicul, inclusiv modul de funcționare a gurii de aerisire.

| 6.2. | Rezervorul umplut la 50 % din capacitate cu apă la 293 K (20 °C) trebuie supus timp de o oră unei temperaturi ambientale de 368 K ± 2 K (95 °C ± 2 °C). |
| --- | --- |

6.2.

Rezervorul umplut la 50 % din capacitate cu apă la 293 K (20 °C) trebuie supus timp de o oră unei temperaturi ambientale de 368 K ± 2 K (95 °C ± 2 °C).

| 6.3. | Rezultatele testului sunt considerate satisfăcătoare dacă, după test, rezervorul nu prezintă scurgeri sau deformări semnificative. |
| --- | --- |

6.3.

Rezultatele testului sunt considerate satisfăcătoare dacă, după test, rezervorul nu prezintă scurgeri sau deformări semnificative.

7.   MARCAJE PE REZERVORUL DE CARBURANT

Denumirea comercială sau marca trebuie aplicate pe rezervor; acestea trebuie să rămână lizibile și de neșters când rezervorul se instalează pe vehicul.

Apendice 1

Test de rezistență la foc

Figura 1

Faza A: Preîncălzirea

Image

Figura 2

Faza B: Expunerea directă la flacără

Image

Figura 3

Faza C: Expunerea indirectă la flacără

Image

Figura 4

Faza D: Sfârșitul testului

Image

Apendice 2

Dimensiuni și date tehnice ale cărămizilor refractare

Image

| REZISTENȚA LA INCENDII (Seger-Kegel) | SK 30 |
| --- | --- |
| CONȚINUT DE AL2O3 | 30-33 % |
| POROZITATE DESCHISĂ (Po) | 20-22 % vol. |
| DENSITATE | 1 900-2 000 kg/m3 |
| ZONA EFECTIVĂ PERFORATĂ | 44,18 % |

REZISTENȚA LA INCENDII (Seger-Kegel)

SK 30

CONȚINUT DE AL2O3

30-33 %

POROZITATE DESCHISĂ (Po)

20-22 % vol.

DENSITATE

1 900-2 000 kg/m3

ZONA EFECTIVĂ PERFORATĂ

44,18 %

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/34

---

DECIZIA 2008/605/PESC A CONSILIULUI

din 22 iulie 2008

de punere în aplicare a Poziției comune 2004/161/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

având în vedere Poziția comună 2004/161/PESC (1), în special articolul 6, coroborat cu articolul 23 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

întrucât:

| (1) | Prin Poziția comună 2004/161/PESC, Consiliul a adoptat măsuri destinate, inter alia, să împiedice intrarea sau tranzitarea teritoriilor statelor membre de către persoane fizice implicate în activități care aduc o gravă atingere democrației, respectării drepturilor omului și statului de drept în Zimbabwe, precum și să înghețe fondurile și resursele economice aparținând membrilor guvernului din Zimbabwe, precum și ale oricărei persoane fizice sau juridice și ale oricărei entități sau oricărui organism asociat acestora, care figurează pe lista cuprinsă în anexa la Poziția comună 2004/161/PESC. |
| --- | --- |

(1)

Prin Poziția comună 2004/161/PESC, Consiliul a adoptat măsuri destinate, inter alia, să împiedice intrarea sau tranzitarea teritoriilor statelor membre de către persoane fizice implicate în activități care aduc o gravă atingere democrației, respectării drepturilor omului și statului de drept în Zimbabwe, precum și să înghețe fondurile și resursele economice aparținând membrilor guvernului din Zimbabwe, precum și ale oricărei persoane fizice sau juridice și ale oricărei entități sau oricărui organism asociat acestora, care figurează pe lista cuprinsă în anexa la Poziția comună 2004/161/PESC.

| (2) | Ca urmare a acțiunilor violente organizate și întreprinse de către autoritățile din Zimbabwe cu ocazia campaniei pentru alegerile prezidențiale din 2008, care au transformat acest scrutin într-o negare a democrației, este necesară adăugarea anumitor persoane și entități pe lista cuprinsă în anexa la Poziția comună 2004/161/PESC. Pe lângă activitățile acestora care aduc o gravă atingere democrației, respectării drepturilor omului și statului de drept în Zimbabwe, aceste persoane și entități sunt asociate regimului prin funcțiile lor sau trebuie considerate asociate regimului prin participarea lor la acțiunile violente organizate și întreprinse de către autoritățile din Zimbabwe sau prin incitarea la aceste acțiuni. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a acțiunilor violente organizate și întreprinse de către autoritățile din Zimbabwe cu ocazia campaniei pentru alegerile prezidențiale din 2008, care au transformat acest scrutin într-o negare a democrației, este necesară adăugarea anumitor persoane și entități pe lista cuprinsă în anexa la Poziția comună 2004/161/PESC. Pe lângă activitățile acestora care aduc o gravă atingere democrației, respectării drepturilor omului și statului de drept în Zimbabwe, aceste persoane și entități sunt asociate regimului prin funcțiile lor sau trebuie considerate asociate regimului prin participarea lor la acțiunile violente organizate și întreprinse de către autoritățile din Zimbabwe sau prin incitarea la aceste acțiuni.

DECIDE:

Articolul 1

Persoanele și entitățile care figurează în anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista cuprinsă în anexa la Poziția comună 2004/161/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

B. KOUCHNER

---

(1)  JO L 50, 20.2.2004, p. 66. Poziție comună modificată ultima dată prin Decizia 2007/455/PESC (JO L 172, 30.6.2007, p. 89).

1

---

ANEXĂ

Persoanele și entitățile la care se face referire la articolul 1

| 132. | Gono, Gideon |
| --- | --- |

132.

Gono, Gideon

Guvernatorul Băncii Centrale

| 133. | Kazembe, Joyce |
| --- | --- |

133.

Kazembe, Joyce

Vicepreședinte al Zimbabwe Electoral Commission

| 134. | Patel, Bharat |
| --- | --- |

134.

Patel, Bharat

Procuror general ad interim

| 135. | Chiwenga, Jocelyn |
| --- | --- |

135.

Chiwenga, Jocelyn

Femeie de afaceri, soția generalului Chiwenga, șeful Statului Major al Forțelor Armate

| 136. | Dube, Tshingo |
| --- | --- |

136.

Dube, Tshingo

Director general al industriei de apărare a Zimbabwe și candidat al Zanu-Pf la alegerile parlamentare

| 137. | Huni, Munyaradzi |
| --- | --- |

137.

Huni, Munyaradzi

Jurnalist la ziarul oficial pro-guvernamental „The Herald”, care a incitat la campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 138. | Kereke, Munyaradzi |
| --- | --- |

138.

Kereke, Munyaradzi

Consilier principal al guvernatorului Băncii Centrale

| 139. | Chiremba, Mirirai |
| --- | --- |

139.

Chiremba, Mirirai

Șeful Departamentului de informații financiare al Băncii Centrale

| 140. | Zvayi, Caesar |
| --- | --- |

140.

Zvayi, Caesar

Jurnalist la ziarul oficial pro-guvernamental „The Herald”, care a incitat la campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 141. | Chingoka, Peter |
| --- | --- |

141.

Chingoka, Peter

Șeful Federației de crichet din Zimbabwe, care a susținut public campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 142. | Chimedza, Paul Dr. |
| --- | --- |

142.

Chimedza, Paul Dr.

Președintele Asociației Medicale Mondiale pentru capitolul referitor la Zimbabwe, care a refuzat acordarea de asistență victimelor din rândul membrilor MDC (partidul de opoziție)

| 143. | General de corp aerian Karakadzai |
| --- | --- |

143.

General de corp aerian Karakadzai

Harare Metropolitan Province, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 144. | Col. C. Sibanda |
| --- | --- |

144.

Col. C. Sibanda

Bulawayo Province, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 145. | General de brigadă Tarumbwa |
| --- | --- |

145.

General de brigadă Tarumbwa

Manicaland and Mutare South, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 146. | Col. M. Mzilikazi (MID) |
| --- | --- |

146.

Col. M. Mzilikazi (MID)

Buhera Central, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 147. | Col. Mutsvunguma |
| --- | --- |

147.

Col. Mutsvunguma

Headlands, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 148. | General de brigadă Shungu |
| --- | --- |

148.

General de brigadă Shungu

Mashonaland Central, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 149. | Col. Chipwere |
| --- | --- |

149.

Col. Chipwere

Bindura South, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 150. | Col. F. Mhonda |
| --- | --- |

150.

Col. F. Mhonda

Rushinga, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 151. | General de corp aerian Muchena |
| --- | --- |

151.

General de corp aerian Muchena

Midlands, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 152. | General de corp aerian Abu Basutu |
| --- | --- |

152.

General de corp aerian Abu Basutu

Matebeleland South, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 153. | General de brigadă Khumalo |
| --- | --- |

153.

General de brigadă Khumalo

Matebeleland North, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 154. | General de corp de armată E. A. Rugeje |
| --- | --- |

154.

General de corp de armată E. A. Rugeje

Masvingo Province, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 155. | Col G. Mashava |
| --- | --- |

155.

Col G. Mashava

Chiredzi Central, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 156. | Lt. Col. Muchono |
| --- | --- |

156.

Lt. Col. Muchono

Mwenezi West, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 157. | Lt. Col. Mpabanga |
| --- | --- |

157.

Lt. Col. Mpabanga

Mwenezi East, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 158. | Comandant R. Kwenda |
| --- | --- |

158.

Comandant R. Kwenda

Zaka East, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 159. | General de brigadă Sigauke |
| --- | --- |

159.

General de brigadă Sigauke

Mash West Province, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 160. | Col. Gwekwerere |
| --- | --- |

160.

Col. Gwekwerere

Chinhoyi, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 161. | Col. C. T. Gurira |
| --- | --- |

161.

Col. C. T. Gurira

Mhondoro Mubaira, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 162. | General de brigadă D. Nyikayaramba |
| --- | --- |

162.

General de brigadă D. Nyikayaramba

Mashonaland East, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 163. | General de brigadă Rungani |
| --- | --- |

163.

General de brigadă Rungani

General de brigadă în retragere, persoană direct implicată în campania de teroare desfășurată înaintea și în timpul alegerilor

| 164. | Chinotimba, Joseph |
| --- | --- |

164.

Chinotimba, Joseph

Vicepreședinte al Asociației naționale a veteranilor războiului de eliberare din Zimbabwe, șef al milițiilor Zanu-PF

| 165. | Moyo, Gilbert |
| --- | --- |

165.

Moyo, Gilbert

„Veteran de război” implicat în numeroase crime în Mashonaland Ouest (Chegutu), șef al milițiilor Zanu-PF

| 166. | Rangwani, Dani |
| --- | --- |

166.

Rangwani, Dani

Inspector de poliție implicat în torturarea și deținerea partizanilor MDC, persoană direct implicată în acțiunile violente comise în martie 2007

| 167. | Jangara, Thomsen |
| --- | --- |

167.

Jangara, Thomsen

Adjunct al prefectului poliției, comisar-șef de poliție, cu sediul la Southerton, responsabil de zona Harare Sud, persoană direct implicată în acțiunile violente comise în martie 2007

| 168. | Tonderai Matibiri, Innocent |
| --- | --- |

168.

Tonderai Matibiri, Innocent

Director general adjunct al poliției; nepot sau „văr apropiat” african al lui Mugabe, plasat pe un post de înalt nivel în scopul de a deveni următorul director general al poliției, persoană direct implicată în acțiunile violente comise în martie 2007

| 169. | Zidco Holdings |
| --- | --- |

169.

Zidco Holdings

Holding financiar al Zanu-PF [alias Zidco Holdings (PVT) Ltd],

PO Box 1275, Harare, Zimbabwe

| 170. | Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

170.

Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd

Ramură editorială a Zanu-Pf (alias Jongwe printing and publishing co, alias Jongwe printing and publishing company)

14 Austin Road, Coventry road, Workington, Harare, Zimbabwe. PO box 5988, Harare, Zimbabwe

| 171. | Cold Comfort Farm Trust Co-operative |
| --- | --- |

171.

Cold Comfort Farm Trust Co-operative

Aparține lui Didymus Mutasa; Grace Mugabe este de asemenea implicată

7 Cowie Road, Tynwald, Harare, Zimbabwe

| 172. | Zimbabwe Defence Industries (Industria de apărare a Zimbabwe) |
| --- | --- |

172.

Zimbabwe Defence Industries (Industria de apărare a Zimbabwe)

Deținută în totalitate de guvernul Zimbabwe. Printre directori se numără Leo Mugabe și Solomon Mujuru.

10th Floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

---

Rectificări

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/37

---

Rectificare la Decizia 2008/582/CE a Comisiei din 8 iulie 2008 de excludere de la finanțarea comunitară a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul secțiunii „Garantare” a Fondului european de orientare și garantare agricolă (FEOGA) și în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 186 din 15 iulie 2008
  )

La pagina 40 se adaugă următoarea anexă:

„ANEXĂ

Postul bugetar 6701

| SM | Măsura | EF | Motivul corecției | Tip | % | Monedă | Sumă | Deduceri deja efectuate | Impact financiar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | DR Garantare | 2003 | Număr mare de erori administrative și formale | forfetară | 10,00 % | EUR | – 867 397,00 | 0,00 | – 867 397,00 |
| DE | DR Garantare | 2004 | Număr mare de erori administrative și formale | forfetară | 10,00 % | EUR | – 922 307,00 | 0,00 | – 922 307,00 |
| DE | DR Garantare | 2005 | Număr mare de erori administrative și formale | forfetară | 5,00 % | EUR | – 182 680,00 | 0,00 | – 182 680,00 |
| DE | DR Garantare | 2005 | Număr mare de erori administrative și formale | forfetară | 10,00 % | EUR | – 999 506,00 | 0,00 | – 999 506,00 |
| Total DE | –2 971 890,00 | 0,00 | –2 971 890,00 |
| ES | Subvenții pe cap de animal și culturi arabile | | Rambursare ca urmare a anulării parțiale a Deciziei 2004/475/CE prin hotărârea Curții de Justiție în cauza T-266/04 | | | | 823 834,00 | 0,00 | 823 834,00 |
| ES | Primă pentru produse lactate | 2004 | Depășirea plafonului cantitativ | punctuală | | EUR | –52 361,34 | 0,00 | –52 361,34 |
| ES | Fructe și legume – Fructe cu coajă | 2005 | Plăți întârziate pentru beneficiarii sistemului de ajutoare | punctuală | | EUR | –14 397 498,21 | 0,00 | –14 397 498,21 |
| ES | Fructe și legume – Fructe cu coajă | 2006 | Plăți întârziate pentru beneficiarii sistemului de ajutoare | punctuală | | EUR | –1 009 945,97 | 0,00 | –1 009 945,97 |
| ES | Fructe și legume – Retrageri | 2004 | Nerespectarea condițiilor de mediu | punctuală | | EUR | – 634 839,09 | 0,00 | – 634 839,09 |
| ES | Fructe și legume – Retrageri | 2005 | Nerespectarea condițiilor de mediu | punctuală | | EUR | – 410 503,12 | 0,00 | – 410 503,12 |
| ES | Fructe și legume – Retrageri | 2006 | Nerespectarea condițiilor de mediu | punctuală | | EUR | – 546 120,92 | 0,00 | – 546 120,92 |
| ES | Prime pentru carne – Bovine | 2003 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | – 373 751,67 | 0,00 | – 373 751,67 |
| ES | Prime pentru carne – Bovine | 2004 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | – 361 340,41 | 0,00 | – 361 340,41 |
| ES | Prime pentru carne – Bovine | 2005 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | – 354 082,79 | 0,00 | – 354 082,79 |
| ES | Prime pentru carne – Bovine | 2006 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | – 150,72 | 0,00 | – 150,72 |
| Total ES | –17 316 760,25 | 0,00 | –17 316 760,25 |
| FR | Lapte praf pentru cazeină | 2003 | Nerespectarea procesului de fabricație | forfetară | 2,00 % | EUR | –1 069 944,66 | 0,00 | –1 069 944,66 |
| FR | Lapte praf pentru cazeină | 2004 | Nerespectarea procesului de fabricație | forfetară | 2,00 % | EUR | –1 988 080,56 | 0,00 | –1 988 080,56 |
| FR | Lapte praf pentru cazeină | 2005 | Nerespectarea procesului de fabricație | forfetară | 2,00 % | EUR | – 490 222,38 | 0,00 | – 490 222,38 |
| FR | DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață) | 2003 | Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole | forfetară | 5,00 % | EUR | –3 242 982,00 | 0,00 | –3 242 982,00 |
| FR | DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață) | 2004 | Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole | forfetară | 5,00 % | EUR | – 432 112,00 | 0,00 | – 432 112,00 |
| FR | DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață) | 2005 | Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole | forfetară | 5,00 % | EUR | –68 795,00 | 0,00 | –68 795,00 |
| Total FR | –7 292 136,60 | 0,00 | –7 292 136,60 |
| GB | Culturi arabile | 2004 | Planificare inadecvată a vizitelor de monitorizare rapide pe teren, determinare inexactă a suprafețelor eligibile pentru plată | forfetară | 5,00 % | GBP | –39 302 426,21 | 0,00 | –39 302 426,21 |
| GB | Culturi arabile | 2005 | Planificare inadecvată a vizitelor de monitorizare rapide pe teren, determinare inexactă a suprafețelor eligibile pentru plată | forfetară | 5,00 % | GBP | –15 577 901,94 | 0,00 | –15 577 901,94 |
| GB | Prime pentru carne – Bovine | 2003 | Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale | punctuală | | GBP | –5 924,49 | 0,00 | –5 924,49 |
| GB | Prime pentru carne – Bovine | 2004 | Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale | punctuală | | GBP | –24 360,32 | 0,00 | –24 360,32 |
| GB | Prime pentru carne – Ovine | 2003 | Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale | punctuală | | GBP | –14 109,69 | 0,00 | –14 109,69 |
| GB | Prime pentru carne – Ovine | 2004 | Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale | punctuală | | GBP | –13 785,20 | 0,00 | –13 785,20 |
| Total GB | –54 938 507,85 | 0,00 | –54 938 507,85 |
| GR | Fructe cu coajă | 2005 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | –71 794,60 | 0,00 | –71 794,60 |
| GR | Plăți directe | 2005 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 10,00 % | EUR | –2 833 706,98 | 0,00 | –2 833 706,98 |
| GR | Plăți directe | 2005 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 15,00 % | EUR | –32 073 291,47 | 0,00 | –32 073 291,47 |
| GR | Plăți directe | 2005 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 10,00 % | EUR | –28 846 753,54 | 0,00 | –28 846 753,54 |
| GR | Fructe cu coajă | 2006 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 2,00 % | EUR | –86 496,35 | 0,00 | –86 496,35 |
| GR | Plăți directe | 2006 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 10,00 % | EUR | –34 745 488,98 | 0,00 | –34 745 488,98 |
| GR | Plăți directe | 2006 | LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului | forfetară | 15,00 % | EUR | –29 056 988,80 | 0,00 | –29 056 988,80 |
| Total GR | – 127 714 520,73 | 0,00 | – 127 714 520,73 |
| IT | Culturi arabile | 2004 | Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți | forfetară | 5,00 % | EUR | –27 847 155,97 | 0,00 | –27 847 155,97 |
| IT | Culturi arabile | 2004 | Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor | forfetară | 2,00 % | EUR | –27 434 620,36 | 0,00 | –27 434 620,36 |
| IT | Culturi arabile | 2005 | Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți | forfetară | 5,00 % | EUR | –21 206 744,69 | 0,00 | –21 206 744,69 |
| IT | Culturi arabile | 2005 | Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor | forfetară | 2,00 % | EUR | –33 645 298,99 | 0,00 | –33 645 298,99 |
| IT | Ajutoare pe suprafață | 2006 | Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți | forfetară | 5,00 % | EUR | –7 433 776,26 | 0,00 | –7 433 776,26 |
| IT | Ajutoare pe suprafață | 2006 | Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor | forfetară | 2,00 % | EUR | –27 590 205,43 | 0,00 | –27 590 205,43 |
| IT | Restituiri la export | 2001 | Implementare inadecvată a controalelor cheie | forfetară | 5,00 % | EUR | –67 271,33 | 0,00 | –67 271,33 |
| IT | Restituiri la export | 2002 | Implementare inadecvată a controalelor cheie | forfetară | 5,00 % | EUR | – 361 362,50 | 0,00 | – 361 362,50 |
| IT | Restituiri la export | 2003 | Implementare inadecvată a controalelor cheie | forfetară | 5,00 % | EUR | –79 763,99 | 0,00 | –79 763,99 |
| IT | Fructe și legume – Procesarea citricelor | 2004 | Controale cheie implementate parțial sau absente, dovezi de fraudă privind schema de procesare a citricelor | forfetară | 25,00 % | EUR | –14 993 038,39 | 0,00 | –14 993 038,39 |
| IT | Fructe și legume – Procesarea citricelor | 2005 | Controale cheie implementate parțial sau absente, dovezi de fraudă privind schema de procesare a citricelor | forfetară | 25,00 % | EUR | – 355 653,75 | 0,00 | – 355 653,75 |
| IT | Fructe și legume – Fonduri operaționale | 2005 | Cheltuieli neeligibile în unul dintre programele operaționale | punctuală | | EUR | –13 200,00 | 0,00 | –13 200,00 |
| IT | Cota de lapte | 2003 | Controale deficiente privind livrările și vânzările directe | forfetară | 2,00 % | EUR | –5 001 671,00 | 0,00 | –5 001 671,00 |
| IT | Cota de lapte | 2003 | Controale deficiente privind livrările și vânzările directe | forfetară | 5,00 % | EUR | –8 675 150,00 | 0,00 | –8 675 150,00 |
| Total IT | – 174 704 912,66 | 0,00 | – 174 704 912,66 |
| NL | Lapte praf pentru cazeină | 2003 | Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă | forfetară | 5,00 % | EUR | –3 451 612,54 | 0,00 | –3 451 612,54 |
| NL | Lapte praf pentru cazeină | 2004 | Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă | forfetară | 5,00 % | EUR | –3 672 868,18 | 0,00 | –3 672 868,18 |
| NL | Lapte praf pentru cazeină | 2005 | Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă | forfetară | 5,00 % | EUR | – 192 151,14 | 0,00 | – 192 151,14 |
| Total NL | –7 316 631,86 | 0,00 | –7 316 631,86 |
| PL | Ajutoare pe suprafață | 2005 | Deficiențe ale controalelor cheie – calitatea controalelor insuficientă sau nesatisfăcătoare | forfetară | 5,00 % | PLN | –10 950 597,00 | 0,00 | –10 950 597,00 |
| Total PL | –10 950 597,00 | 0,00 | –10 950 597,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2003 | Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă | punctuală | | SEK | – 251 958,00 | 0,00 | – 251 958,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2003 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | SEK | – 813 863,38 | 0,00 | – 813 863,38 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2004 | Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă | punctuală | | SEK | – 491 987,00 | 0,00 | – 491 987,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2004 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | SEK | – 791 216,00 | 0,00 | – 791 216,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2005 | Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă | punctuală | | SEK | – 661 305,00 | 0,00 | – 661 305,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2005 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | SEK | – 788 339,00 | 0,00 | – 788 339,00 |
| SE | Prime pentru carne – Ovine | 2006 | Deficiențe ale controalelor la fața locului | forfetară | 2,00 % | SEK | – 454,86 | 0,00 | – 454,86 |
| Total SE | –3 799 123,24 | 0,00 | –3 799 123,24” |

SM

Măsura

EF

Motivul corecției

Tip

%

Monedă

Sumă

Deduceri deja efectuate

Impact financiar

DE

DR Garantare

2003

Număr mare de erori administrative și formale

forfetară

10,00 %

EUR

– 867 397,00

0,00

– 867 397,00

DE

DR Garantare

2004

Număr mare de erori administrative și formale

forfetară

10,00 %

EUR

– 922 307,00

0,00

– 922 307,00

DE

DR Garantare

2005

Număr mare de erori administrative și formale

forfetară

5,00 %

EUR

– 182 680,00

0,00

– 182 680,00

DE

DR Garantare

2005

Număr mare de erori administrative și formale

forfetară

10,00 %

EUR

– 999 506,00

0,00

– 999 506,00

Total DE

–2 971 890,00

0,00

–2 971 890,00

ES

Subvenții pe cap de animal și culturi arabile

Rambursare ca urmare a anulării parțiale a Deciziei 2004/475/CE prin hotărârea Curții de Justiție în cauza T-266/04

823 834,00

0,00

823 834,00

ES

Primă pentru produse lactate

2004

Depășirea plafonului cantitativ

punctuală

EUR

–52 361,34

0,00

–52 361,34

ES

Fructe și legume – Fructe cu coajă

2005

Plăți întârziate pentru beneficiarii sistemului de ajutoare

punctuală

EUR

–14 397 498,21

0,00

–14 397 498,21

ES

Fructe și legume – Fructe cu coajă

2006

Plăți întârziate pentru beneficiarii sistemului de ajutoare

punctuală

EUR

–1 009 945,97

0,00

–1 009 945,97

ES

Fructe și legume – Retrageri

2004

Nerespectarea condițiilor de mediu

punctuală

EUR

– 634 839,09

0,00

– 634 839,09

ES

Fructe și legume – Retrageri

2005

Nerespectarea condițiilor de mediu

punctuală

EUR

– 410 503,12

0,00

– 410 503,12

ES

Fructe și legume – Retrageri

2006

Nerespectarea condițiilor de mediu

punctuală

EUR

– 546 120,92

0,00

– 546 120,92

ES

Prime pentru carne – Bovine

2003

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

– 373 751,67

0,00

– 373 751,67

ES

Prime pentru carne – Bovine

2004

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

– 361 340,41

0,00

– 361 340,41

ES

Prime pentru carne – Bovine

2005

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

– 354 082,79

0,00

– 354 082,79

ES

Prime pentru carne – Bovine

2006

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

– 150,72

0,00

– 150,72

Total ES

–17 316 760,25

0,00

–17 316 760,25

FR

Lapte praf pentru cazeină

2003

Nerespectarea procesului de fabricație

forfetară

2,00 %

EUR

–1 069 944,66

0,00

–1 069 944,66

FR

Lapte praf pentru cazeină

2004

Nerespectarea procesului de fabricație

forfetară

2,00 %

EUR

–1 988 080,56

0,00

–1 988 080,56

FR

Lapte praf pentru cazeină

2005

Nerespectarea procesului de fabricație

forfetară

2,00 %

EUR

– 490 222,38

0,00

– 490 222,38

FR

DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață)

2003

Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole

forfetară

5,00 %

EUR

–3 242 982,00

0,00

–3 242 982,00

FR

DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață)

2004

Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole

forfetară

5,00 %

EUR

– 432 112,00

0,00

– 432 112,00

FR

DR Garantare – Măsuri însoțitoare (măsuri legate de suprafață)

2005

Deficiențe ale controalelor principale – rapoarte de control neexhaustive în ceea ce privește bunele practici agricole

forfetară

5,00 %

EUR

–68 795,00

0,00

–68 795,00

Total FR

–7 292 136,60

0,00

–7 292 136,60

GB

Culturi arabile

2004

Planificare inadecvată a vizitelor de monitorizare rapide pe teren, determinare inexactă a suprafețelor eligibile pentru plată

forfetară

5,00 %

GBP

–39 302 426,21

0,00

–39 302 426,21

GB

Culturi arabile

2005

Planificare inadecvată a vizitelor de monitorizare rapide pe teren, determinare inexactă a suprafețelor eligibile pentru plată

forfetară

5,00 %

GBP

–15 577 901,94

0,00

–15 577 901,94

GB

Prime pentru carne – Bovine

2003

Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale

punctuală

GBP

–5 924,49

0,00

–5 924,49

GB

Prime pentru carne – Bovine

2004

Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale

punctuală

GBP

–24 360,32

0,00

–24 360,32

GB

Prime pentru carne – Ovine

2003

Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale

punctuală

GBP

–14 109,69

0,00

–14 109,69

GB

Prime pentru carne – Ovine

2004

Includerea terenului comunal în calcularea suprafeței furajere în cadrul sistemelor de ajutoare pentru animale

punctuală

GBP

–13 785,20

0,00

–13 785,20

Total GB

–54 938 507,85

0,00

–54 938 507,85

GR

Fructe cu coajă

2005

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

–71 794,60

0,00

–71 794,60

GR

Plăți directe

2005

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

10,00 %

EUR

–2 833 706,98

0,00

–2 833 706,98

GR

Plăți directe

2005

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

15,00 %

EUR

–32 073 291,47

0,00

–32 073 291,47

GR

Plăți directe

2005

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

10,00 %

EUR

–28 846 753,54

0,00

–28 846 753,54

GR

Fructe cu coajă

2006

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

2,00 %

EUR

–86 496,35

0,00

–86 496,35

GR

Plăți directe

2006

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

10,00 %

EUR

–34 745 488,98

0,00

–34 745 488,98

GR

Plăți directe

2006

LPIS-GIS nu în totalitate operațional, insuficiente controale la fața locului

forfetară

15,00 %

EUR

–29 056 988,80

0,00

–29 056 988,80

Total GR

– 127 714 520,73

0,00

– 127 714 520,73

IT

Culturi arabile

2004

Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți

forfetară

5,00 %

EUR

–27 847 155,97

0,00

–27 847 155,97

IT

Culturi arabile

2004

Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor

forfetară

2,00 %

EUR

–27 434 620,36

0,00

–27 434 620,36

IT

Culturi arabile

2005

Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți

forfetară

5,00 %

EUR

–21 206 744,69

0,00

–21 206 744,69

IT

Culturi arabile

2005

Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor

forfetară

2,00 %

EUR

–33 645 298,99

0,00

–33 645 298,99

IT

Ajutoare pe suprafață

2006

Deficiențe ale procedurii de control bazată pe imagini din anii precedenți

forfetară

5,00 %

EUR

–7 433 776,26

0,00

–7 433 776,26

IT

Ajutoare pe suprafață

2006

Deficiențe în interpretarea orto-imaginilor

forfetară

2,00 %

EUR

–27 590 205,43

0,00

–27 590 205,43

IT

Restituiri la export

2001

Implementare inadecvată a controalelor cheie

forfetară

5,00 %

EUR

–67 271,33

0,00

–67 271,33

IT

Restituiri la export

2002

Implementare inadecvată a controalelor cheie

forfetară

5,00 %

EUR

– 361 362,50

0,00

– 361 362,50

IT

Restituiri la export

2003

Implementare inadecvată a controalelor cheie

forfetară

5,00 %

EUR

–79 763,99

0,00

–79 763,99

IT

Fructe și legume – Procesarea citricelor

2004

Controale cheie implementate parțial sau absente, dovezi de fraudă privind schema de procesare a citricelor

forfetară

25,00 %

EUR

–14 993 038,39

0,00

–14 993 038,39

IT

Fructe și legume – Procesarea citricelor

2005

Controale cheie implementate parțial sau absente, dovezi de fraudă privind schema de procesare a citricelor

forfetară

25,00 %

EUR

– 355 653,75

0,00

– 355 653,75

IT

Fructe și legume – Fonduri operaționale

2005

Cheltuieli neeligibile în unul dintre programele operaționale

punctuală

EUR

–13 200,00

0,00

–13 200,00

IT

Cota de lapte

2003

Controale deficiente privind livrările și vânzările directe

forfetară

2,00 %

EUR

–5 001 671,00

0,00

–5 001 671,00

IT

Cota de lapte

2003

Controale deficiente privind livrările și vânzările directe

forfetară

5,00 %

EUR

–8 675 150,00

0,00

–8 675 150,00

Total IT

– 174 704 912,66

0,00

– 174 704 912,66

NL

Lapte praf pentru cazeină

2003

Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă

forfetară

5,00 %

EUR

–3 451 612,54

0,00

–3 451 612,54

NL

Lapte praf pentru cazeină

2004

Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă

forfetară

5,00 %

EUR

–3 672 868,18

0,00

–3 672 868,18

NL

Lapte praf pentru cazeină

2005

Deficiențe ale procedurii de control – frecvența controalelor inferioară cerințelor; procedură de eșantionare neobiectivă

forfetară

5,00 %

EUR

– 192 151,14

0,00

– 192 151,14

Total NL

–7 316 631,86

0,00

–7 316 631,86

PL

Ajutoare pe suprafață

2005

Deficiențe ale controalelor cheie – calitatea controalelor insuficientă sau nesatisfăcătoare

forfetară

5,00 %

PLN

–10 950 597,00

0,00

–10 950 597,00

Total PL

–10 950 597,00

0,00

–10 950 597,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2003

Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă

punctuală

SEK

– 251 958,00

0,00

– 251 958,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2003

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

SEK

– 813 863,38

0,00

– 813 863,38

SE

Prime pentru carne – Ovine

2004

Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă

punctuală

SEK

– 491 987,00

0,00

– 491 987,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2004

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

SEK

– 791 216,00

0,00

– 791 216,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2005

Ajutoare plătite fermierilor cu mai puțin de 10 drepturi de cotă

punctuală

SEK

– 661 305,00

0,00

– 661 305,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2005

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

SEK

– 788 339,00

0,00

– 788 339,00

SE

Prime pentru carne – Ovine

2006

Deficiențe ale controalelor la fața locului

forfetară

2,00 %

SEK

– 454,86

0,00

– 454,86

Total SE

–3 799 123,24

0,00

–3 799 123,24”

---

| 23.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 194/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 194/42

---

Rectificare la Informarea privind data intrării în vigoare a Acordului de parteneriat privind pescuitul dintre Comunitatea Europeană și Republica Kiribati

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 165 din 26 iunie 2008
  )

La pagina 10, în al doilea paragraf:

în loc de:

„În consecință, acordul a intrat în vigoare la 29 aprilie 2008”,

se va citi:

„În consecință, acordul a intrat în vigoare la 30 aprilie 2008”.

---