# Službeni list L 329/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 329 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.14. studenoga 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 329

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.14. studenoga 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/789/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 10. studenoga 2014. o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1212/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1213/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1214/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1215/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1216/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 14 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1217/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu | 17 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1218/2014 оd 13. studenoga 2014. o izmjeni priloga I. i II. Uredbi (EU) br. 206/2010 u pogledu zahtjeva zdravlja životinja koji se odnose na trihinelu u obrascu veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju domaćih svinja za uzgoj, proizvodnju ili klanje i njihovog svježeg mesa (
  1
  ) | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1219/2014 оd 13. studenoga 2014. o izmjeni Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 577/2013 u pogledu popisa državnih područja i trećih zemalja (
  1
  ) | 23 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1220/2014 оd 13. studenoga 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 27 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/790/EU |
| | * | Odluka Vijeća od 10. studenoga 2014. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u pogledu izmjene Priloga II. tom sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti | 29 |
| | | 2014/791/EU |
| | * | Odluka Komisije od 25. lipnja 2014. o državnoj potpori SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) koju je provela Češka Republika za nekoliko regionalnih operatora autobusnog prijevoza u regiji Ústí
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4081)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 13. studenoga 2014. o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama | 68 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

2014/789/EU

*

Odluka Vijeća od 10. studenoga 2014. o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

1

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1212/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1213/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1214/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1215/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1216/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

14

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1217/2014 оd 11. studenoga 2014. o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

17

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1218/2014 оd 13. studenoga 2014. o izmjeni priloga I. i II. Uredbi (EU) br. 206/2010 u pogledu zahtjeva zdravlja životinja koji se odnose na trihinelu u obrascu veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju domaćih svinja za uzgoj, proizvodnju ili klanje i njihovog svježeg mesa (
  1
  )

1

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1219/2014 оd 13. studenoga 2014. o izmjeni Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 577/2013 u pogledu popisa državnih područja i trećih zemalja (
  1
  )

1

23

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1220/2014 оd 13. studenoga 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

27

ODLUKE

2014/790/EU

*

Odluka Vijeća od 10. studenoga 2014. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u pogledu izmjene Priloga II. tom sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti

29

2014/791/EU

*

Odluka Komisije od 25. lipnja 2014. o državnoj potpori SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) koju je provela Češka Republika za nekoliko regionalnih operatora autobusnog prijevoza u regiji Ústí
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4081)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4081)

1

35

2014/792/EU

*

Odluka Komisije оd 13. studenoga 2014. o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/1

---

ODLUKA VIJEĆA

od 10. studenoga 2014.

o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

(2014/789/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91., članak 100. stavak 2., članak 167. stavak 3. i članak 207. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,

uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2. drugi podstavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom Vijeća br. 2014/257/EU (1), potpisan je Dodatni protokol uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Dodatni protokol”), te se on privremeno primjenjuje od 1. srpnja 2013., do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom Vijeća br. 2014/257/EU (1), potpisan je Dodatni protokol uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Dodatni protokol”), te se on privremeno primjenjuje od 1. srpnja 2013., do završetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.

| (2) | Dodatni protokol trebalo bi odobriti, |
| --- | --- |

(2)

Dodatni protokol trebalo bi odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U ime Unije i njezinih država članica odobrava se Dodatni protokol uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (2).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu (osobe ovlaštene), u ime Unije i njezinih država članica, poslati obavijest iz članku 9. Dodatnog protokola o završetku internih postupaka za stupanje na snagu.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

M. MARTINA

---

(1)  SL L 140, 14.5.2014., str. 1.

1

(2)  Tekst Dodatnog protokola bit će objavljen zajedno s odlukom o njegovom potpisivanju.

2

---

UREDBE

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1212/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (Oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Čvrsti cilindrični proizvod s navojima od iznimno čvrste bojane slitine titana dužine približno 12 mm.
  Proizvod ima tijelo konstantnog vanjskog promjera 3 mm te glavu. Tijelo cijelom dužinom ima asimetrični navoj. Glava ima navoj (kojim se omogućava pričvršćenje za kompresivnu ploču u sustavima za fiksaciju) i upušteni prihvat.
  Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji za fiksiranje prijeloma. Ugrađuje se u tijelo uporabom posebnog alata.
  Pri uvozu proizvod dolazi u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije.

   (1) Vidjeti sliku. | 8108 90 90 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2.(a) uz odsjek XV., napomenom 3. uz odsjek XV., napomenom 1.(f) uz poglavlje 90. i tekstom oznaka KN 8108, 8108 90 i 8108 90 90.
  S obzirom na njegova objektivna svojstva ovaj proizvod u potpunosti odgovara vijku od običnih kovina, iako je namijenjen za uporabu u traumatološkoj kirurgiji. Bez obzira na njihovu stvarnu uporabu, vijci od običnih kovina su, u skladu s napomenom 2.(a) uz odsjek XV., dijelovi za opću uporabu. Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 9021 kao šine i druga pomagala za prijelome stoga je isključeno na temelju napomene 1.(f) uz poglavlje 90.
  Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 8108 90 90 kao ostali proizvodi od titana. |

Opis robe

Razvrstavanje

(Oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Čvrsti cilindrični proizvod s navojima od iznimno čvrste bojane slitine titana dužine približno 12 mm.

Proizvod ima tijelo konstantnog vanjskog promjera 3 mm te glavu. Tijelo cijelom dužinom ima asimetrični navoj. Glava ima navoj (kojim se omogućava pričvršćenje za kompresivnu ploču u sustavima za fiksaciju) i upušteni prihvat.

Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji za fiksiranje prijeloma. Ugrađuje se u tijelo uporabom posebnog alata.

Pri uvozu proizvod dolazi u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije.

(1) Vidjeti sliku.

8108 90 90

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2.(a) uz odsjek XV., napomenom 3. uz odsjek XV., napomenom 1.(f) uz poglavlje 90. i tekstom oznaka KN 8108, 8108 90 i 8108 90 90.

S obzirom na njegova objektivna svojstva ovaj proizvod u potpunosti odgovara vijku od običnih kovina, iako je namijenjen za uporabu u traumatološkoj kirurgiji. Bez obzira na njihovu stvarnu uporabu, vijci od običnih kovina su, u skladu s napomenom 2.(a) uz odsjek XV., dijelovi za opću uporabu. Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 9021 kao šine i druga pomagala za prijelome stoga je isključeno na temelju napomene 1.(f) uz poglavlje 90.

Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 8108 90 90 kao ostali proizvodi od titana.

---

(1)  Slika služi isključivo u informativne svrhe.

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1213/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarife i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarife i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (Oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kanulirani cilindrični proizvod s navojima od iznimno čvrste slitine titana, dužine između 20 i 56 mm.
  Proizvod ima kanulirano tijelo s vanjskim promjerom od 4 mm i glavu sa šesterostranim prihvatom. Tijelo cijelom dužinom ima navoj s korakom veličine 2 mm.
  Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji za fiksiranje prijeloma.
  U tijelo se ugrađuje posebnim alatima i pomoću žice vodilice koja se umeće u kanulirano tijelo vijka, čime se omogućava precizno postavljanje kroz mali rez na tijelu.
  Pri uvozu proizvod se isporučuje u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije. | 9021 10 90 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 9021, 9021 10 i 9021 10 90.
  S obzirom na njegova objektivna svojstva tj. prisustvo kanuliranog tijela, proizvod ne odgovara u potpunosti vijku od običnih kovina. Slijedom toga, ne može se smatrati da je dio opće uporabe (vijak) kako je navedeno u napomeni 2. uz odsjek XV. Stoga je isključeno razvrstavanje u tarifni broj 8108.
  Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 9021 10 90 kao šine i druga pomagala za prijelome. |

Opis robe

Razvrstavanje

(Oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Kanulirani cilindrični proizvod s navojima od iznimno čvrste slitine titana, dužine između 20 i 56 mm.

Proizvod ima kanulirano tijelo s vanjskim promjerom od 4 mm i glavu sa šesterostranim prihvatom. Tijelo cijelom dužinom ima navoj s korakom veličine 2 mm.

Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji za fiksiranje prijeloma.

U tijelo se ugrađuje posebnim alatima i pomoću žice vodilice koja se umeće u kanulirano tijelo vijka, čime se omogućava precizno postavljanje kroz mali rez na tijelu.

Pri uvozu proizvod se isporučuje u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije.

9021 10 90

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 9021, 9021 10 i 9021 10 90.

S obzirom na njegova objektivna svojstva tj. prisustvo kanuliranog tijela, proizvod ne odgovara u potpunosti vijku od običnih kovina. Slijedom toga, ne može se smatrati da je dio opće uporabe (vijak) kako je navedeno u napomeni 2. uz odsjek XV. Stoga je isključeno razvrstavanje u tarifni broj 8108.

Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 9021 10 90 kao šine i druga pomagala za prijelome.

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1214/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguravanja jedinstvene primjene kombinirane nomenklature koja je priložena Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarife i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarife i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (Oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Čvrsti cilindrični proizvod s navojima tzv. pangea vijak s dvojnim navojem (pangea dual core screw) napravljen od izuzetno tvrde slitine titana, dužine između 20 i 45 mm.
  Tijelo cijelom dužinom ima dvojni navoj i prijelaznu zonu promjene promjera jezgre. Ima konstantni vanjski promjer od 4,0 mm, sa samoureznim profilom i tupim vrhom s navojima.
  Proizvod ima višeaksijalnu (pokretnu) glavu u obliku slova „U” s unutarnjim navojima s mogućnošću nagiba oko svoje osi za 25° što omogućuje njezino namještanje.
  Proizvod ima specijalno ležište u kapi za pričvršćivanje šipke (isporučuje se zasebno) u glavi vijka.
  Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji kao dio sustava za stražnju stabilizaciju kralješnice. Ugrađuje se posebnim alatima.
  Pri uvozu proizvod se ne isporučuje u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije.

   (1) Vidjeti sliku. | 9021 10 90 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2.(b) uz poglavlje 90. i tekstom oznaka KN 9021, 9021 10 i 9021 10 90.
  S obzirom na njegova objektivna svojstva tj. prisustvo višeaksijalne glave u obliku slova „U” i kape za pričvršćivanje, proizvod ne odgovara u potpunosti vijku od običnih kovina. Slijedom toga, ne može se smatrati da je dio opće uporabe (vijak) kako je navedeno u napomeni 2. uz odsjek XV. Stoga je isključeno razvrstavanje u tarifni broj 8108.
  Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 9021 10 90 kao šine i druga pomagala za prijelome. |

Opis robe

Razvrstavanje

(Oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Čvrsti cilindrični proizvod s navojima tzv. pangea vijak s dvojnim navojem (pangea dual core screw) napravljen od izuzetno tvrde slitine titana, dužine između 20 i 45 mm.

Tijelo cijelom dužinom ima dvojni navoj i prijelaznu zonu promjene promjera jezgre. Ima konstantni vanjski promjer od 4,0 mm, sa samoureznim profilom i tupim vrhom s navojima.

Proizvod ima višeaksijalnu (pokretnu) glavu u obliku slova „U” s unutarnjim navojima s mogućnošću nagiba oko svoje osi za 25° što omogućuje njezino namještanje.

Proizvod ima specijalno ležište u kapi za pričvršćivanje šipke (isporučuje se zasebno) u glavi vijka.

Proizvod odgovara normi ISO/TC 150 za kirurške implantate i namijenjen je za uporabu u traumatološkoj kirurgiji kao dio sustava za stražnju stabilizaciju kralješnice. Ugrađuje se posebnim alatima.

Pri uvozu proizvod se ne isporučuje u steriliziranom pakiranju. Proizvod je označen brojem i stoga sljediv tijekom proizvodnje i distribucije.

(1) Vidjeti sliku.

9021 10 90

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1. i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2.(b) uz poglavlje 90. i tekstom oznaka KN 9021, 9021 10 i 9021 10 90.

S obzirom na njegova objektivna svojstva tj. prisustvo višeaksijalne glave u obliku slova „U” i kape za pričvršćivanje, proizvod ne odgovara u potpunosti vijku od običnih kovina. Slijedom toga, ne može se smatrati da je dio opće uporabe (vijak) kako je navedeno u napomeni 2. uz odsjek XV. Stoga je isključeno razvrstavanje u tarifni broj 8108.

Proizvod se stoga razvrstava u oznaku KN 9021 10 90 kao šine i druga pomagala za prijelome.

---

(1)  Slika služi isključivo u informativne svrhe.

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/11

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1215/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Odbor za Carinski zakonik nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik, |
| --- | --- |

(5)

Odbor za Carinski zakonik nije donio mišljenje u roku koji je odredio njegov predsjednik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (Oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1.) | (2.) | (3.) |
| Solarni panel s dimenzijama od približno 2 × 2 m koji se sastoji od 25 usporedno postavljenih staklenih vakuumskih cijevi koje su međusobno povezane kolektorskom cijevi. Svaka vakuumska cijev sastoji se od dviju koncentričnih cijevi koje sadržavaju tekućinu za prijenos topline. Unutarnja cijev svake cijevi obložena je apsorpcijskim slojem.
  Solarna energija apsorbira se slojem na unutarnjim cijevima cijevi i pretvara u toplinsku energiju. Toplina se zatim prenosi na tekućinu za prijenos topline, koja se pretvara u plin, diže se i prenosi toplinu u kolektorsku cijev (bakrenu sabirnu cijev).
  Toplina se zatim prenosi iz kolektora u spremnik vode putem sustava cijevi koji sadrži tekućinu za prijenos topline, koja kruži s pomoću crpke kojom upravlja upravljački uređaj.
  Crpka, upravljački uređaj, sustav cijevi i spremnik vode ne isporučuju se s proizvodom.
  Solarni se panel upotrebljava u solarnim sustavima za grijanje vode i namijenjen je postavljanju na krovu. | 8419 19 00 | Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 2(a) i 6 o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 8419 i 8419 19 00.
  Smatra se da solarni panel ima osnovna svojstva kompletnog ili gotovog proizvoda (grijala vode) jer sadržava sve neophodne komponente za proizvodnju topline. Komponente koje nisu uključene upotrebljavaju se za prijenos topline i skladištenje vode. Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 8419 90 85 kao dijelova grijala vode stoga je isključeno.
  Budući da solarni panel pretvara sunčevu energiju u toplinu, ne može ga se smatrati običnim izmjenjivačem topline iz tarifnog broja 8419 50 (vidjeti i napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava (HSEN) za tarifni broj 8419, skupinu (I) (B)).
  Solarni panel stoga se razvrstava u oznaku KN 8419 19 00 kao ostala protočna ili akumulacijska grijala vode, neelektrična (vidjeti i napomenu s objašnjenjem HSEN za tarifni broj 8419, skupinu (I), zadnji stavak). |

Opis robe

Razvrstavanje

(Oznaka KN)

Obrazloženje

(1.)

(2.)

(3.)

Solarni panel s dimenzijama od približno 2 × 2 m koji se sastoji od 25 usporedno postavljenih staklenih vakuumskih cijevi koje su međusobno povezane kolektorskom cijevi. Svaka vakuumska cijev sastoji se od dviju koncentričnih cijevi koje sadržavaju tekućinu za prijenos topline. Unutarnja cijev svake cijevi obložena je apsorpcijskim slojem.

Solarna energija apsorbira se slojem na unutarnjim cijevima cijevi i pretvara u toplinsku energiju. Toplina se zatim prenosi na tekućinu za prijenos topline, koja se pretvara u plin, diže se i prenosi toplinu u kolektorsku cijev (bakrenu sabirnu cijev).

Toplina se zatim prenosi iz kolektora u spremnik vode putem sustava cijevi koji sadrži tekućinu za prijenos topline, koja kruži s pomoću crpke kojom upravlja upravljački uređaj.

Crpka, upravljački uređaj, sustav cijevi i spremnik vode ne isporučuju se s proizvodom.

Solarni se panel upotrebljava u solarnim sustavima za grijanje vode i namijenjen je postavljanju na krovu.

8419 19 00

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1, 2(a) i 6 o tumačenju kombinirane nomenklature i tekstom oznaka KN 8419 i 8419 19 00.

Smatra se da solarni panel ima osnovna svojstva kompletnog ili gotovog proizvoda (grijala vode) jer sadržava sve neophodne komponente za proizvodnju topline. Komponente koje nisu uključene upotrebljavaju se za prijenos topline i skladištenje vode. Razvrstavanje proizvoda u tarifni broj 8419 90 85 kao dijelova grijala vode stoga je isključeno.

Budući da solarni panel pretvara sunčevu energiju u toplinu, ne može ga se smatrati običnim izmjenjivačem topline iz tarifnog broja 8419 50 (vidjeti i napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava (HSEN) za tarifni broj 8419, skupinu (I) (B)).

Solarni panel stoga se razvrstava u oznaku KN 8419 19 00 kao ostala protočna ili akumulacijska grijala vode, neelektrična (vidjeti i napomenu s objašnjenjem HSEN za tarifni broj 8419, skupinu (I), zadnji stavak).

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1216/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinskom razmjenom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinskom razmjenom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (Oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektronički aparat s dimenzijama od približno 10 × 4 × 1 cm koji se sastoji od, među ostalim, sljedećih komponenata:






  — | procesora, |

Opis robe

Razvrstavanje

(Oznaka KN)

Obrazloženje

(1)

(2)

(3)

Elektronički aparat s dimenzijama od približno 10 × 4 × 1 cm koji se sastoji od, među ostalim, sljedećih komponenata:

—

procesora,

| — | memorije sustava od 1 GB, |
| --- | --- |

—

memorije sustava od 1 GB,

| — | unutarnje memorije od 4 GB, |
| --- | --- |

—

unutarnje memorije od 4 GB,

| — | ugrađenog modula za bežični pristup internetu. |
| --- | --- |

—

ugrađenog modula za bežični pristup internetu.

Opremljen je sljedećim sučeljima:

| — | HDMI, |
| --- | --- |

—

HDMI,

| — | USB, |
| --- | --- |

—

USB,

| — | micro USB, |
| --- | --- |

—

micro USB,

| — | micro SDHC. |
| --- | --- |

—

micro SDHC.

Aparat ne sadržava videoprijamnik.

Kada je priključen na televizijski prijamnik ili na monitor, aparatom se korisniku omogućuje pristup internetu, primjerice za razmjenu e-pošte, gledanje videa, igre ili preuzimanje aplikacija. Njime se omogućuje i reprodukcija multimedijskih datoteka poput videa, fotografija ili glazbe s memorijskih kartica ili memorijskih USB uređaja.

8528 71 91

Razvrstavanje se utvrđuje u skladu s općim pravilima 1., 3.(c) i 6. za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 3. uz poglavlje 85. i tekstom oznaka KN 8528, 8528 71 i 8528 71 91.

U smislu napomene 3. uz odsjek XVI. aparat je osmišljen za obavljanje dviju ili više alternativnih funkcija (automatska obrada podataka iz tarifnog broja 8471, telekomunikacije iz tarifnog broja 8517, videoreprodukcija iz tarifnog broja 8521 i funkcije televizijskog prijamnika iz tarifnog broja 8528). Nije moguće odrediti glavnu funkciju aparata jer je svaka funkcija jednako važna za njegovu uporabu. Stoga aparat treba razvrstati u tarifni broj koji je brojčanim redom zadnji među onima koje treba jednako uzeti u obzir. Razvrstavanje u tarifne brojeve 8471, 8517 ili 8521 stoga je isključeno.

Budući da aparat ne sadrži videoprijamnik te omogućuje interaktivnu razmjenu podataka, treba ga prema tome razvrstati u oznaku KN 8528 71 91 kao aparat s mikroprocesorskom jedinicom s ugrađenim modemom za pristup internetu i funkcijom za interaktivnu razmjenu podataka te mogućnošću primanja televizijskog signala (takozvane set-top kutije s komunikacijskom funkcijom, uključujući one u koje je ugrađen uređaj za snimanje ili reprodukciju, pod uvjetom da zadržavaju bitnu značajku set-top kutije s komunikacijskom funkcijom).

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/17

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1217/2014

оd 11. studenoga 2014.

o razvrstavanju određene robe u kombiniranu nomenklaturu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (a),

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala jedinstvena primjena kombinirane nomenklature priložene Uredbi (EEZ) br. 2658/87, potrebno je donijeti mjere za razvrstavanje robe iz Priloga ovoj Uredbi.

| (2) | Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EEZ) br. 2658/87 utvrđena su opća pravila o tumačenju kombinirane nomenklature. Ta se pravila primjenjuju i na svaku drugu nomenklaturu koja se u cijelosti ili djelomično temelji na njoj ili kojom se uvode dodatni pododjeljci te koja je utvrđena posebnim odredbama Unije, a u cilju primjene tarifa i drugih mjera povezanih s trgovinom robom.

| (3) | U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s navedenim općim pravilima, robu opisanu u stupcu 1. tablice u Prilogu ovoj Uredbi potrebno je razvrstati u odgovarajuću oznaku KN iz stupca 2., a na temelju obrazloženja navedenog u stupcu 3. te tablice.

| (4) | Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je odrediti da u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 (2) korisnik može obvezujuće tarifne informacije izdane za robu na koju se odnosi ova Uredba, a koje nisu u skladu s ovom Uredbom, nastaviti navoditi tijekom određenog razdoblja. Trebalo bi odrediti da to razdoblje traje tri mjeseca.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za Carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Roba iz stupca 1. tablice u Prilogu razvrstava se u kombiniranu nomenklaturu u oznaku KN iz stupca 2. te tablice.

Članak 2.

Obvezujuće tarifne informacije koje nisu u skladu s ovom Uredbom mogu se nastaviti navoditi u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Heinz ZOUREK

Glavni direktor za oporezivanje i carinsku uniju

---

(1)  SL L 256, 7.9.1987., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2913/92 od 12. listopada 1992. o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 302, 19.10.1992., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Opis robe | Razvrstavanje
  (oznaka KN) | Obrazloženje |
| --- | --- | --- |
| (1.) | (2.) | (3.) |
| 1. | Proizvod (takozvani „električni filtar”) koji se sastoji od površinski postavljenog višeslojnog keramičkog kondenzatora (tipa feedthrough) s dimenzijama od približno 8 × 3 × 3 mm.
  Predstavljen je u obliku niskopropusnog filtra koji se upotrebljava kao filtar elektromagnetskih smetnji (EMI), primjerice u pojačalima snage, izvorima napajanja, upravljačkim uređajima temperature i motora te pogonskim sklopovima. |

Opis robe

Razvrstavanje

(oznaka KN)

Obrazloženje

(1.)

(2.)

(3.)

1.

Proizvod (takozvani „električni filtar”) koji se sastoji od površinski postavljenog višeslojnog keramičkog kondenzatora (tipa feedthrough) s dimenzijama od približno 8 × 3 × 3 mm.

Predstavljen je u obliku niskopropusnog filtra koji se upotrebljava kao filtar elektromagnetskih smetnji (EMI), primjerice u pojačalima snage, izvorima napajanja, upravljačkim uređajima temperature i motora te pogonskim sklopovima.

(1) Vidjeti sliku 1.

8532 24 00

Razvrstavanje se utvrđuje općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature, napomenom 2(a) uz odsjek XVI i tekstom oznaka KN 8532 i 8532 24 00.

Ovaj se proizvod upotrebljava kao komponenta u različitim vrstama strojeva. Budući da se sastoji samo od kondenzatora, treba ga razvrstati u oznaku CN 8532 24 00 među višeslojne stalne kondenzatore s keramičkim dielektrikom.

| 2. | Proizvod (takozvani „električni filtar”) koji se sastoji od kondenzatora i dviju feritnih perlica, s dimenzijama od približno 7 × 2 × 2 mm.
  Ekvivalentni električni sklop sastoji se od dviju indukcijskih zavojnica, jedne za svaku feritnu perlicu, koje su postavljene u seriju na putu prolaska jednosmjerne struje i spojene na vodič na lijevoj i desnoj strani površinski postavljenog kondenzatora.
  Dvije feritne perlice ponašaju se kao indukcijske zavojnice i njihova je funkcija smanjenje rezonancije s okolnim sklopovima i time smanjivanje visokofrekvencijskih strujnih tokova.
  Proizvod je predstavljen za uporabu kao filtar elektromagnetnih smetnji (EMI), primjerice u automobilskoj i drugoj industriji. |
| --- | --- |

2.

Proizvod (takozvani „električni filtar”) koji se sastoji od kondenzatora i dviju feritnih perlica, s dimenzijama od približno 7 × 2 × 2 mm.

Ekvivalentni električni sklop sastoji se od dviju indukcijskih zavojnica, jedne za svaku feritnu perlicu, koje su postavljene u seriju na putu prolaska jednosmjerne struje i spojene na vodič na lijevoj i desnoj strani površinski postavljenog kondenzatora.

Dvije feritne perlice ponašaju se kao indukcijske zavojnice i njihova je funkcija smanjenje rezonancije s okolnim sklopovima i time smanjivanje visokofrekvencijskih strujnih tokova.

Proizvod je predstavljen za uporabu kao filtar elektromagnetnih smetnji (EMI), primjerice u automobilskoj i drugoj industriji.

(1) Vidjeti sliku 2.

8548 90 90

Razvrstavanje se utvrđuje općim pravilima 1 i 6 za tumačenje kombinirane nomenklature na temelju napomene 2(c) uz odsjek XVI i tekstom oznaka KN 8548, 8548 90 i 8548 90 90.

S obzirom na objektivna svojstva proizvoda, a to je da se sastoji ne samo od kondenzatora nego i dviju feritnih perlica, proizvod ne odgovara u potpunosti tekstu tarifnog broja 8532 (kondenzatori).

Nadalje, budući da su feritne perlice i kondenzatori jednako važni za ukupno djelovanje električnog filtra, funkcija proizvoda premašuje područje primjene tarifnog broja 8532. Razvrstavanje proizvoda taj tarifni broj primjenom općeg pravila 1 i napomene 2(a) uz odsjek XVI stoga je isključeno.

Ovaj se proizvod upotrebljava kao komponenta u različitim vrstama strojeva. Budući da nije primjeren za isključivu ili pretežnu uporabu kod određenog stroja ili vrste strojeva, treba ga razvrstati u oznaku KN 8548 90 90 kao ostale električne dijelove strojeva ili uređaja koji nisu navedeni ili obuhvaćeni drugdje u poglavlju 85.

| Slika 1. | Slika 2. |
| --- | --- |
| (Sklop) | (Ekvivalentni sklop) |
| | |

Slika 1.

Slika 2.

(Sklop)

(Ekvivalentni sklop)

Image

Image

---

(1)  Slike služe isključivo u informativne svrhe.

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1218/2014

оd 13. studenoga 2014.

o izmjeni priloga I. i II. Uredbi (EU) br. 206/2010 u pogledu zahtjeva zdravlja životinja koji se odnose na trihinelu u obrascu veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju domaćih svinja za uzgoj, proizvodnju ili klanje i njihovog svježeg mesa

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/68/EZ od 26. travnja 2004. o utvrđivanju pravila zdravlja životinja za uvoz u i provoz kroz Zajednicu određenih živih papkara i o izmjeni direktiva 90/426/EEZ i 92/65/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive 72/462/EEZ (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1. točku (e),

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (2), a posebno njezin članak 9. stavak 2. točku (b) i članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (3), a posebno njezin članak 7. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EU) br. 206/2010 (4) utvrđuju se među ostalim zahtjevi za veterinarsko certificiranje za unos u Uniju određenih pošiljki živih životinja ili svježeg mesa. Navedenom se Uredbom određuje da se pošiljke papkara smiju unositi u Uniju samo ako su u skladu s određenim zahtjevima te su popraćene prikladnim veterinarskim certifikatom sastavljenim u skladu s odgovarajućim obrascem iz te Uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EU) br. 206/2010 (4) utvrđuju se među ostalim zahtjevi za veterinarsko certificiranje za unos u Uniju određenih pošiljki živih životinja ili svježeg mesa. Navedenom se Uredbom određuje da se pošiljke papkara smiju unositi u Uniju samo ako su u skladu s određenim zahtjevima te su popraćene prikladnim veterinarskim certifikatom sastavljenim u skladu s odgovarajućim obrascem iz te Uredbe.

| (2) | Obrasci veterinarskih certifikata za uvoz u Uniju domaćih svinja za uzgoj i/ili proizvodnju i za neodgodivo klanje utvrđeni su u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 206/2010 kao obrasci „POR-X” i „POR-Y”. Ti modeli ne obuhvaćaju jamstva za trihinelu. |
| --- | --- |

(2)

Obrasci veterinarskih certifikata za uvoz u Uniju domaćih svinja za uzgoj i/ili proizvodnju i za neodgodivo klanje utvrđeni su u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 206/2010 kao obrasci „POR-X” i „POR-Y”. Ti modeli ne obuhvaćaju jamstva za trihinelu.

| (3) | Obrazac veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju svježeg mesa domaćih svinja utvrđen je u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 206/2010 kao obrazac „POR”. Taj obrazac sadržava jamstva za trihinelu. |
| --- | --- |

(3)

Obrazac veterinarskog certifikata za uvoz u Uniju svježeg mesa domaćih svinja utvrđen je u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 206/2010 kao obrazac „POR”. Taj obrazac sadržava jamstva za trihinelu.

| (4) | Uredbom Komisije (EZ) br. 2075/2005 (5) utvrđuju se pravila za uzorkovanje trupova vrsta koje su podložne infekciji trihinelom i za određivanje statusa gospodarstava koja drže domaće svinje. |
| --- | --- |

(4)

Uredbom Komisije (EZ) br. 2075/2005 (5) utvrđuju se pravila za uzorkovanje trupova vrsta koje su podložne infekciji trihinelom i za određivanje statusa gospodarstava koja drže domaće svinje.

| (5) | Uredbom Komisije (EU) br. 216/2014 (6) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 gospodarstvima koja su službeno priznata kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja dodjeljuje se odstupanje od odredbi o testiranju pri klanju. Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1114/2014 (7) utvrđuje se da gospodarstvo u kojem se drže domaće svinje može biti priznato kao gospodarstvo u kojem se primjenjuju kontrolirani uvjeti držanja samo ako, među ostalim, subjekt u poslovanju s hranom prima nove domaće svinje na svoje gospodarstvo samo ako one potječu i dolaze iz drugih gospodarstava također službeno priznanih kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom Komisije (EU) br. 216/2014 (6) o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 gospodarstvima koja su službeno priznata kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja dodjeljuje se odstupanje od odredbi o testiranju pri klanju. Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1114/2014 (7) utvrđuje se da gospodarstvo u kojem se drže domaće svinje može biti priznato kao gospodarstvo u kojem se primjenjuju kontrolirani uvjeti držanja samo ako, među ostalim, subjekt u poslovanju s hranom prima nove domaće svinje na svoje gospodarstvo samo ako one potječu i dolaze iz drugih gospodarstava također službeno priznanih kao gospodarstva koja primjenjuju kontrolirane uvjete držanja.

| (6) | Obrasce veterinarskih certifikata „POR-X” i „POR-Y” navedene u Prilogu I. i obrazac certifikata „POR” utvrđen u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 206/2010 potrebno je izmijeniti kako bi odražavali zahtjeve koji se odnose na uvoz domaćih svinja i njihovog svježeg mesa propisane Uredbom (EZ) br. 2075/2005 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 216/2014. U obrazac certifikata posebno bi trebalo uključiti ili u njemu izmijeniti informacije o službenom priznanju gospodarstva porijekla domaćih svinja kako bi se državama članicama omogućila primjena odgovarajućeg režima testiranja pri klanju, kako se ne bi ugrozio status gospodarstva odredišta domaćih svinja za uzgoj i/ili proizvodnju i kako bi se osigurala sigurnost svježeg mesa. |
| --- | --- |

(6)

Obrasce veterinarskih certifikata „POR-X” i „POR-Y” navedene u Prilogu I. i obrazac certifikata „POR” utvrđen u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 206/2010 potrebno je izmijeniti kako bi odražavali zahtjeve koji se odnose na uvoz domaćih svinja i njihovog svježeg mesa propisane Uredbom (EZ) br. 2075/2005 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 216/2014. U obrazac certifikata posebno bi trebalo uključiti ili u njemu izmijeniti informacije o službenom priznanju gospodarstva porijekla domaćih svinja kako bi se državama članicama omogućila primjena odgovarajućeg režima testiranja pri klanju, kako se ne bi ugrozio status gospodarstva odredišta domaćih svinja za uzgoj i/ili proizvodnju i kako bi se osigurala sigurnost svježeg mesa.

| (7) | Službeni bi veterinar u obrasce veterinarskih certifikata „POR-X”, „POR-Y” i „POR” trebao dodati dodatna jamstva i posebne uvjete u pogledu kontroliranih uvjeta držanja u pogledu trihinele. |
| --- | --- |

(7)

Službeni bi veterinar u obrasce veterinarskih certifikata „POR-X”, „POR-Y” i „POR” trebao dodati dodatna jamstva i posebne uvjete u pogledu kontroliranih uvjeta držanja u pogledu trihinele.

| (8) | Uredbu (EU) br. 206/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbu (EU) br. 206/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Kako bi se izbjeglo prekid uvoza u Uniju pošiljaka domaćih svinja i njihovog svježeg mesa, potrebno je tijekom prijelaznog razdoblja pod određenim uvjetima odobriti uporabu certifikata izdanih u skladu s Uredbom (EU) br. 206/2010 u njihovim verzijama prije uvođenja izmjena uvedenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se izbjeglo prekid uvoza u Uniju pošiljaka domaćih svinja i njihovog svježeg mesa, potrebno je tijekom prijelaznog razdoblja pod određenim uvjetima odobriti uporabu certifikata izdanih u skladu s Uredbom (EU) br. 206/2010 u njihovim verzijama prije uvođenja izmjena uvedenih ovom Uredbom.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 206/2010 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U Prilog I., dio 1., Posebne uvjete dodaje se sljedeći unos:







  „‚XI’ | : | gospodarstva ili kompartmenti kojima se priznaje da primjenjuju kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

U Prilog I., dio 1., Posebne uvjete dodaje se sljedeći unos:

„‚XI’

:

gospodarstva ili kompartmenti kojima se priznaje da primjenjuju kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005.”

| 2. | Obrazac veterinarskog certifikata „POR-X” u Prilogu I., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | iza točke II.1.2. umeće se sljedeća točka II.1.3.:






  „(2) (10) [II.1.3. | domaće su svinje koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Obrazac veterinarskog certifikata „POR-X” u Prilogu I., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

iza točke II.1.2. umeće se sljedeća točka II.1.3.:

„(2) (10) [II.1.3.

domaće su svinje koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]”

;

| (b) | sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 9.:






  „(10) | Samo za treće zemlje s upisom ‚XI’ u Prilogu I., dijelu 1., ‚Posebni uvjeti’ u stupcu 6. Uredbe (EU) br. 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

(b)

sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 9.:

„(10)

Samo za treće zemlje s upisom ‚XI’ u Prilogu I., dijelu 1., ‚Posebni uvjeti’ u stupcu 6. Uredbe (EU) br. 206/2010.”

| 3. | Obrazac veterinarskog certifikata „POR-Y” u Prilogu I., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | iza točke II.1.2. umeće se sljedeća točka II.1.3.:






  „(2) (5) [II.1.3. | domaće su svinje koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obrazac veterinarskog certifikata „POR-Y” u Prilogu I., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

iza točke II.1.2. umeće se sljedeća točka II.1.3.:

„(2) (5) [II.1.3.

domaće su svinje koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]”

;

| (b) | sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 4.:






  „(5) | Samo za treće zemlje s upisom ‚XI’ u Prilogu I., dijelu 1., ‚Posebni uvjeti’ u stupcu 6. Uredbe (EU) br. 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

(b)

sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 4.:

„(5)

Samo za treće zemlje s upisom ‚XI’ u Prilogu I., dijelu 1., ‚Posebni uvjeti’ u stupcu 6. Uredbe (EU) br. 206/2010.”

| 4. | U Prilog II., dio 2., DJ (Dopunska jamstva) dodaje se sljedeći unos „K”:







  „‚K’ | : | gospodarstva ili kompartmenti kojima se priznaje da primjenjuju kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

U Prilog II., dio 2., DJ (Dopunska jamstva) dodaje se sljedeći unos „K”:

„‚K’

:

gospodarstva ili kompartmenti kojima se priznaje da primjenjuju kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005.”

| 5. | Obrazac veterinarskog certifikata „POR” u Prilogu II., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka II.1.3. zamjenjuje se sljedećim:







  „II.1.3. | meso zadovoljava zahtjeve Uredbe (EZ) br. 2075/2005 o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu, a pogotovo: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) ili | [podvrgnuto je ispitivanju metodom probave i dalo je negativne rezultate;] |
| (1) ili | [podvrgnuto je postupku zamrzavanja u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 2075/2005;] |
| (1) (7) ili | [potječe od domaćih svinja koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]” |

5.

Obrazac veterinarskog certifikata „POR” u Prilogu II., dijelu 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka II.1.3. zamjenjuje se sljedećim:

„II.1.3.

meso zadovoljava zahtjeve Uredbe (EZ) br. 2075/2005 o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu, a pogotovo:

(1) ili

[podvrgnuto je ispitivanju metodom probave i dalo je negativne rezultate;]

(1) ili

[podvrgnuto je postupku zamrzavanja u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 2075/2005;]

(1) (7) ili

[potječe od domaćih svinja koje ili dolaze s gospodarstva službeno priznatog kao gospodarstvo koje primjenjuje kontrolirane uvjete držanja u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2075/2005 ili još nisu odbijene i mlađe su od 5 tjedana.]”

;

| (b) | sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 6.:






  „(7) | Samo za treće zemlje s upisom ‚K’ u Prilogu II., dijelu 1., stupcu ‚DJ’ Uredbe (EU) br. 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

(b)

sljedeća bilješka umeće se nakon bilješke 6.:

„(7)

Samo za treće zemlje s upisom ‚K’ u Prilogu II., dijelu 1., stupcu ‚DJ’ Uredbe (EU) br. 206/2010.”

Članak 2.

U prijelaznom razdoblju do 31. ožujka 2015. pošiljke živih životinja i svježeg mesa popraćene odgovarajućim veterinarskim certifikatima koji su izdani najkasnije 1. ožujka 2015. u skladu s obrascima veterinarskih certifikata „POR-X” i „POR-Y” utvrđenim u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 206/2010 i obrascem veterinarskog certifikata „POR” utvrđenim u Prilogu II. toj Uredbi u njihovim verzijama prije stupanja na snagu ove Uredbe mogu se nastaviti unositi u Uniju.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 139, 30.4.2004., str. 321.

1

(2)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

2

(3)  SL L 139, 30.4.2004., str. 55.

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 206/2010 od 12. ožujka 2010. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja ili njihovih dijelova odobrenih za unos u Europsku uniju određenih životinja i svježeg mesa te zahtjeva veterinarskog certificiranja (SL L 73, 20.3.2010., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 2075/2005 od 5. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu (SL L 338, 22.12.2005., str. 60.).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) br. 216/2014 оd 7. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu (SL L 69, 8.3.2014., str. 85.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1114/2014 оd 21. listopada 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2075/2005 o utvrđivanju posebnih pravila za službene kontrole trihinele u mesu (SL L 302, 22.10.2014., str. 46.).

7

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1219/2014

оd 13. studenoga 2014.

o izmjeni Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 577/2013 u pogledu popisa državnih područja i trećih zemalja

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o nekomercijalnom premještanju kućnih ljubimaca i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 998/2003 (1), a posebno njezin članak 13. stavke 1. i 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EU) br. 1160/2014 (2) bivša jugoslavenska republika Makedonija uvrštena je na popis u Prilogu II. dijelu C Uredbe (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EU) br. 1160/2014 (2) bivša jugoslavenska republika Makedonija uvrštena je na popis u Prilogu II. dijelu C Uredbe (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (2) | Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 576/2013 kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Uredba (EZ) br. 998/2003 s učinkom od 29. prosinca 2014., popis zemalja i državnih područja iz Priloga II. dijela C Uredbe (EZ) br. 998/2003 navedeni su od tog datuma u Prilogu II. dijelu 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 577/2013 (4).
  Stoga je bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju potrebno uvrstiti u popis iz Priloga II. dijela 2. Provedbene uredbe (EU) br. 577/2013. |
| --- | --- |

(2)

Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 576/2013 kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Uredba (EZ) br. 998/2003 s učinkom od 29. prosinca 2014., popis zemalja i državnih područja iz Priloga II. dijela C Uredbe (EZ) br. 998/2003 navedeni su od tog datuma u Prilogu II. dijelu 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 577/2013 (4).

Stoga je bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju potrebno uvrstiti u popis iz Priloga II. dijela 2. Provedbene uredbe (EU) br. 577/2013.

| (3) | Radi jasnoće i kako bi se uzele u obzir odredbe Ugovora o pristupanju Hrvatske i Odluke Europskog vijeća 2012/419/EU (5), primjereno je izmijeniti Prilog II. dijelove 1. i 2. Provedbene uredbe (EU) br. 577/2013 i Prilog II. toj Uredbi zamijeniti u cijelosti. |
| --- | --- |

(3)

Radi jasnoće i kako bi se uzele u obzir odredbe Ugovora o pristupanju Hrvatske i Odluke Europskog vijeća 2012/419/EU (5), primjereno je izmijeniti Prilog II. dijelove 1. i 2. Provedbene uredbe (EU) br. 577/2013 i Prilog II. toj Uredbi zamijeniti u cijelosti.

| (4) | Provedbenu uredbu (EU) br. 577/2013 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenu uredbu (EU) br. 577/2013 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Provedbenoj uredbi (EU) br. 577/2013 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 29. prosinca 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 178, 28.6.2013., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1160/2014 od 30. listopada 2014. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa zemalja i državnih područja (SL L 311, 31.10.2014., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 998/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o zahtjevima zdravlja životinja primjenjivim na nekomercijalno kretanje kućnih ljubimaca i o izmjeni Direktive Vijeća 92/65/EEZ (SL L 146, 13.6.2003., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 577/2013 od 28. lipnja 2013. o obrascu identifikacijskih dokumenata za nekomercijalno premještanje pasa, mačaka i pitomih vretica, o sastavljanju popisa državnih područja i trećih zemalja i o zahtjevima koji se odnose na format, izgled i jezik izjava kojima se potvrđuje sukladnost s određenim uvjetima predviđenim u Uredbi (EU) br. 576/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 178, 28.6.2013., str. 109.).

4

(5)  Odluka Europskog vijeća 2012/419/EU od 11. srpnja 2012. o izmjeni statusa prekomorske zemlje Mayotte u odnosu na Europsku uniju (SL L 204, 31.7.2012., str. 131.).

5

---

PRILOG

„PRILOG II.

Popis državnih područja i trećih zemalja iz članka 13. Uredbe (EU) br. 576/2013

DIO 1.

Popis državnih područja i trećih zemalja iz članka 13. stavka 1. Uredbe (EU) br. 576/2013

| Oznaka ISO | Državno područje ili treća zemlja |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| CH | Švicarska |
| FO | Farski Otoci |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grenland |
| IS | Island |
| LI | Lihtenštajn |
| MC | Monako |
| NO | Norveška |
| SM | San Marino |
| VA | Država Vatikanskoga Grada |

Oznaka ISO

Državno područje ili treća zemlja

AD

Andora

CH

Švicarska

FO

Farski Otoci

GI

Gibraltar

GL

Grenland

IS

Island

LI

Lihtenštajn

MC

Monako

NO

Norveška

SM

San Marino

VA

Država Vatikanskoga Grada

DIO 2.

Popis državnih područja i trećih zemalja iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 576/2013

| Oznaka ISO | Državno područje ili treća zemlja | Uključena državna područja |
| --- | --- | --- |
| AC | Otok Ascension | |
| AE | Ujedinjeni Arapski Emirati | |
| AG | Antigva i Barbuda | |
| AR | Argentina | |
| AU | Australija | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosna i Hercegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrein | |
| BM | Bermudi | |
| BQ | Bonaire, Sveti Eustazije i Saba | |
| BY | Bjelarus | |
| CA | Kanada | |
| CL | Čile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Falklandski Otoci | |
| HK | Hong Kong | |
| JM | Jamajka | |
| JP | Japan | |
| KN | Sveti Kristofor i Nevis | |
| KY | Kajmanski Otoci | |
| LC | Sveta Lucija | |
| MS | Montserrat | |
| MK | bivša jugoslavenska republika Makedonija | |
| MU | Mauricijus | |
| MX | Meksiko | |
| MY | Malezija | |
| NC | Nova Kaledonija | |
| NZ | Novi Zeland | |
| PF | Francuska Polinezija | |
| PM | Sveti Petar i Mikelon | |
| RU | Rusija | |
| SG | Singapur | |
| SH | Sveta Helena | |
| SX | Sveti Martin | |
| TT | Trinidad i Tobago | |
| TW | Tajvan | |
| US | Sjedinjene Američke Države | AS — Američka Samoa
  GU — Guam
  MP — Sjeverni Marijanski Otoci
  PR — Portoriko
  VI — Američki Djevičanski Otoci” |
| VC | Sveti Vincent i Grenadini | |
| VG | Britanski Djevičanski Otoci | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis i Futuna | |

Oznaka ISO

Državno područje ili treća zemlja

Uključena državna područja

AC

Otok Ascension

AE

Ujedinjeni Arapski Emirati

AG

Antigva i Barbuda

AR

Argentina

AU

Australija

AW

Aruba

BA

Bosna i Hercegovina

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermudi

BQ

Bonaire, Sveti Eustazije i Saba

BY

Bjelarus

CA

Kanada

CL

Čile

CW

Curaçao

FJ

Fidži

FK

Falklandski Otoci

HK

Hong Kong

JM

Jamajka

JP

Japan

KN

Sveti Kristofor i Nevis

KY

Kajmanski Otoci

LC

Sveta Lucija

MS

Montserrat

MK

bivša jugoslavenska republika Makedonija

MU

Mauricijus

MX

Meksiko

MY

Malezija

NC

Nova Kaledonija

NZ

Novi Zeland

PF

Francuska Polinezija

PM

Sveti Petar i Mikelon

RU

Rusija

SG

Singapur

SH

Sveta Helena

SX

Sveti Martin

TT

Trinidad i Tobago

TW

Tajvan

US

Sjedinjene Američke Države

AS — Američka Samoa

GU — Guam

MP — Sjeverni Marijanski Otoci

PR — Portoriko

VI — Američki Djevičanski Otoci”

VC

Sveti Vincent i Grenadini

VG

Britanski Djevičanski Otoci

VU

Vanuatu

WF

Wallis i Futuna

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/27

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1220/2014

оd 13. studenoga 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/29

---

ODLUKA VIJEĆA

od 10. studenoga 2014.

o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba, u pogledu izmjene Priloga II. tom sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti

(2014/790/EU)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 48., u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”), potpisan je 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”), potpisan je 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | Člankom 18. Sporazuma predviđeno je da Zajednički odbor osnovan na temelju članka 14. Sporazuma („Zajednički odbor”) može odlukom donijeti izmjene Priloga II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 18. Sporazuma predviđeno je da Zajednički odbor osnovan na temelju članka 14. Sporazuma („Zajednički odbor”) može odlukom donijeti izmjene Priloga II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti.

| (3) | Kako bi se zadržala dosljedna primjena pravnih akata Unije te izbjegle administrativne i moguće pravne teškoće, Prilog II. Sporazumu potrebno je izmijeniti radi uključivanja novih pravnih akata Unije na koje se Sporazumom trenutačno ne upućuje. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se zadržala dosljedna primjena pravnih akata Unije te izbjegle administrativne i moguće pravne teškoće, Prilog II. Sporazumu potrebno je izmijeniti radi uključivanja novih pravnih akata Unije na koje se Sporazumom trenutačno ne upućuje.

| (4) | Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora u pogledu izmjene Priloga II. Sporazumu. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora u pogledu izmjene Priloga II. Sporazumu.

| (5) | Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke, |
| --- | --- |

(5)

Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje u ime Europske unije treba donijeti u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju članka 14. Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba („Zajednički odbor”), temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora koji je priložen ovoj Odluci.

Predstavnici Unije u okviru Zajedničkog odbora mogu dogovoriti manje tehničke izmjene nacrta Odluke bez potrebe za daljnjom odlukom Vijeća.

Članak 2.

Nakon donošenja, Odluka Zajedničkog odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2014.

Za Vijeće

Predsjednik

M. MARTINA

---

(1)  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

1

---

NACRT

ODLUKA br. .../... ZAJEDNIČKOG ODBORA

osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane o slobodnom kretanju osoba

od ...

o izmjeni Priloga II. tom sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (1) („Sporazum”), a posebno njegove članke 14. i 18.,

budući da:

| (1) | Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je potpisan 21. lipnja 1999. i stupio je na snagu 1. lipnja 2002.

| (2) | Prilog II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti zamijenjen je Odlukom br. 1/2012 Zajedničkog odbora od 31. ožujka 2012. (2) |
| --- | --- |

(2)

Prilog II. Sporazumu o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti zamijenjen je Odlukom br. 1/2012 Zajedničkog odbora od 31. ožujka 2012. (2)

| (3) | Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti zakonodavstva Europske unije koji su od tada stupili na snagu, posebno izmjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) provedene Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 (5), Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 (7). |
| --- | --- |

(3)

Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati kako bi se uzeli u obzir novi pravni akti zakonodavstva Europske unije koji su od tada stupili na snagu, posebno izmjene Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) provedene Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 (5), Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 (7).

| (4) | Trebalo bi u obzir uzeti odluke i preporuke koje je Administrativna komisija za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti donijela radi provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 nakon stupanja na snagu Odluke br. 1/2012 Zajedničkog odbora. |
| --- | --- |

(4)

Trebalo bi u obzir uzeti odluke i preporuke koje je Administrativna komisija za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti donijela radi provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 nakon stupanja na snagu Odluke br. 1/2012 Zajedničkog odbora.

| (5) | Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati u skladu s izmjenama relevantnih pravnih akata Europske unije, |
| --- | --- |

(5)

Prilog II. Sporazumu trebalo bi ažurirati u skladu s izmjenama relevantnih pravnih akata Europske unije,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

Prilog II. Sporazumu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba („Sporazum”), mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci:

Članak 2.

Ova Odluka sastavljena je na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon njezina donošenja od strane Zajedničkog odbora.

Sastavljeno u Bruxellesu

Za Zajednički odbor

Predsjednik

Tajnici

---

(1)  SL L 114, 30.4.2002., str. 6.

1

(2)  SL L 103, 13.4.2012., str. 51.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1. kako je ispravljena u SL L 200, 7.6.2004., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 284, 30.10.2009., str. 1.).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. (SL L 338, 22.12.2010., str. 35.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012., (SL L 149, 8.6.2012., str. 4.).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. (SL L 349, 19.12.2012., str. 45.).

7

PRILOG

Prilog II. Sporazumu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba mijenja se kako slijedi:

| 1. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., riječi „kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i određivanju sadržaja njezinih Priloga (1)” zamjenjuju se sljedećim:
  „kako je izmijenjena:






  — | Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i o utvrđivanju sadržaja njezinih priloga (2); |
| --- | --- | --- |

1.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., riječi „kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i određivanju sadržaja njezinih Priloga (1)” zamjenjuju se sljedećim:

„kako je izmijenjena:

—

Uredbom (EZ) br. 988/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i o utvrđivanju sadržaja njezinih priloga (2);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (3); |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (3);

| — | Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (4); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (4);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (5).” |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (5).”

| 2. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 883/2004 prilagođava se kako slijedi:”, unos pod slovom h, točka 1. riječi „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 19. ožujka 1965.” zamjenjuje se sljedećim:
  „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 6. listopada 2006.”. |
| --- | --- |

2.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 1., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 883/2004 prilagođava se kako slijedi:”, unos pod slovom h, točka 1. riječi „Savezni zakon o dodatnim davanjima od 19. ožujka 1965.” zamjenjuje se sljedećim:

„Savezni zakon o dodatnim davanjima od 6. listopada 2006.”.

| 3. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., nakon riječi „Uredba (EZ) br. 987/2009 od Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6)” umeće se sljedeće:
  „kako je izmijenjena:






  — | Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (7); |
| --- | --- | --- |

3.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., nakon riječi „Uredba (EZ) br. 987/2009 od Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6)” umeće se sljedeće:

„kako je izmijenjena:

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1244/2010 od 9. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (7);

| — | Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (8); |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 465/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (8);

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (9).” |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2012 od 18. prosinca 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 (9).”

| 4. | U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 987/2009 prilagođava se kako slijedi:” brišu se sljedeće riječi:
  „Aranžman između Švicarske i Italije od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih postupaka za povrat davanja za zdravstveno osiguranje”. |
| --- | --- |

4.

U Odjeljku A: Navedeni pravni akti, točka 2., pod naslovom „Za potrebe ovog Sporazuma, Uredba (EZ) br. 987/2009 prilagođava se kako slijedi:” brišu se sljedeće riječi:

„Aranžman između Švicarske i Italije od 20. prosinca 2005. o utvrđivanju posebnih postupaka za povrat davanja za zdravstveno osiguranje”

| 5. | U Odjeljku B: Pravni akti koje ugovorne stranke uzimaju u obzir, nakon točke 21. dodaje se sljedeće:






  „(22) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E2 od 3. ožujka 2010. o uspostavi postupka upravljanja promjenama koje se primjenjuju na informacije o tijelima definiranima u članku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća koji su navedeni u elektroničkom registru koji je sastavni dio EESSI-ja (10), |
| --- | --- | --- |

5.

U Odjeljku B: Pravni akti koje ugovorne stranke uzimaju u obzir, nakon točke 21. dodaje se sljedeće:

„(22)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E2 od 3. ožujka 2010. o uspostavi postupka upravljanja promjenama koje se primjenjuju na informacije o tijelima definiranima u članku 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća koji su navedeni u elektroničkom registru koji je sastavni dio EESSI-ja (10),

| (23) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E3 od 19. listopada 2011. o prijelaznom razdoblju kako je utvrđeno u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11), |
| --- | --- |

(23)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. E3 od 19. listopada 2011. o prijelaznom razdoblju kako je utvrđeno u članku 95. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (11),

| (24) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. H6 od 16. prosinca 2010. o primjeni određenih načela u odnosu na zbrajanje razdoblja u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (12), |
| --- | --- |

(24)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. H6 od 16. prosinca 2010. o primjeni određenih načela u odnosu na zbrajanje razdoblja u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (12),

| (25) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S8 od 15. lipnja 2011. o pravu na protezu, veće pomagalo ili druga značajnija davanja u naravi predviđenom u članku 33. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (13), |
| --- | --- |

(25)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S8 od 15. lipnja 2011. o pravu na protezu, veće pomagalo ili druga značajnija davanja u naravi predviđenom u članku 33. Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (13),

| (26) | Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. U4 od 13. prosinca 2011. o postupcima nadoknade troškova u skladu s člankom 65. stavcima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i člankom 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 (14).” |
| --- | --- |

(26)

Odluka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. U4 od 13. prosinca 2011. o postupcima nadoknade troškova u skladu s člankom 65. stavcima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 883/2004 i člankom 70. Uredbe (EZ) br. 987/2009 (14).”

.

| 6. | U Odjeljku C: Pravni akti koje ugovorne stranke primaju na znanje, nakon točke 2. dodaje se sljedeće:






  „(3) | Preporuka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S1 od 15. ožujka 2012. o financijskim aspektima prekograničnih donacija organa živih darivatelja (15).” |
| --- | --- | --- |

6.

U Odjeljku C: Pravni akti koje ugovorne stranke primaju na znanje, nakon točke 2. dodaje se sljedeće:

„(3)

Preporuka Administrativne komisije za koordinaciju sustavâ socijalne sigurnosti br. S1 od 15. ožujka 2012. o financijskim aspektima prekograničnih donacija organa živih darivatelja (15).”

.

---

(1)  SL L 284, 30.10.2009., str. 43.

(2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 43.

(3)  SL L 338, 22.12.2010., str. 35.

(4)  SL L 149, 8.6.2012., str. 4.

(5)  SL L 349, 19.12.2012., str. 45.

(6)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(7)  SL L 338, 22.12.2010., str. 35.

(8)  SL L 149, 8.6.2012., str. 4.

(9)  SL L 349, 19.12.2012., str. 45.

(10)  SL C 187, 10.7.2010., str. 5. [Elektronička razmjena informacija o socijalnoj sigurnosti].

(11)  SL C 12, 14.1.2012., str. 6.

(12)  SL C 45, 12.2.2011., str. 5.

(13)  SL C 262, 6.9.2011., str. 6.

(14)  SL C 57, 25.2.2012., str. 4.

(15)  SL C 240, 10.8.2012., str. 3.

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/35

---

ODLUKA KOMISIJE

od 25. lipnja 2014.

o državnoj potpori SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) koju je provela Češka Republika za nekoliko regionalnih operatora autobusnog prijevoza u regiji Ústí

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4081)

(vjerodostojan je samo tekst na češkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/791/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama na podnošenje svojih primjedbi u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Komisija je dopisom od 14. veljače 2005. primila prigovor od društva Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (dalje u tekstu: „DPÚK”) protiv navodne državne potpore koja je dodijeljena regionalnim operatorima autobusnog prijevoza u regiji Ústí u Češkoj Republici. DPÚK je dioničko društvo i operator usluga regionalnoga autobusnog prijevoza u regiji Ústí. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je dopisom od 14. veljače 2005. primila prigovor od društva Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (dalje u tekstu: „DPÚK”) protiv navodne državne potpore koja je dodijeljena regionalnim operatorima autobusnog prijevoza u regiji Ústí u Češkoj Republici. DPÚK je dioničko društvo i operator usluga regionalnoga autobusnog prijevoza u regiji Ústí.

| (2) | Komisija je od čeških tijela zatražila podatke 11. svibnja 2005., 23. siječnja 2006., 5. listopada 2006. i 19. srpnja 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je od čeških tijela zatražila podatke 11. svibnja 2005., 23. siječnja 2006., 5. listopada 2006. i 19. srpnja 2007.

| (3) | Češka su tijela odgovorila 22. studenoga 2005., 7. travnja 2006., 21. prosinca 2006., 17. listopada 2007. i 25. ožujka 2008. |
| --- | --- |

(3)

Češka su tijela odgovorila 22. studenoga 2005., 7. travnja 2006., 21. prosinca 2006., 17. listopada 2007. i 25. ožujka 2008.

| (4) | DPÚK je dostavio dodatne informacije dopisima od 21. veljače 2006. i 31. listopada 2006. |
| --- | --- |

(4)

DPÚK je dostavio dodatne informacije dopisima od 21. veljače 2006. i 31. listopada 2006.

| (5) | Komisija je održala sastanak s društvom DPÚK 26. srpnja 2007., a s češkim tijelima 28. kolovoza 2007. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je održala sastanak s društvom DPÚK 26. srpnja 2007., a s češkim tijelima 28. kolovoza 2007.

| (6) | Komisija je dopisom od 16. travnja 2008. obavijestila Češku Republiku da je u pogledu određenih mjera koje navodno predstavljaju državnu potporu odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”). Češka Republika dostavila je primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka 21. kolovoza 2008. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je dopisom od 16. travnja 2008. obavijestila Češku Republiku da je u pogledu određenih mjera koje navodno predstavljaju državnu potporu odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”). Češka Republika dostavila je primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka 21. kolovoza 2008.

| (7) | Komisija je objavom Odluke o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
   (2) pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe o navodnoj potpori. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je objavom Odluke o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije
   (2) pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe o navodnoj potpori.

| (8) | Komisija je 22. kolovoza 2008. zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane, društva DPÚK. Komisija je te primjedbe proslijedila Češkoj Republici koja je imala priliku odgovoriti, a svoj je odgovor dostavila dopisom od 4. prosinca 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 22. kolovoza 2008. zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane, društva DPÚK. Komisija je te primjedbe proslijedila Češkoj Republici koja je imala priliku odgovoriti, a svoj je odgovor dostavila dopisom od 4. prosinca 2008.

| (9) | Komisija je 15. srpnja 2010. od Češke Republike zatražila dostavu primjedbi o svojoj namjeri da ispita usklađenost određenih mjera protiv kojih je uložen prigovor na temelju Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Češka Republika dostavila je svoje primjedbe 12. kolovoza 2010. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 15. srpnja 2010. od Češke Republike zatražila dostavu primjedbi o svojoj namjeri da ispita usklađenost određenih mjera protiv kojih je uložen prigovor na temelju Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Češka Republika dostavila je svoje primjedbe 12. kolovoza 2010.

2.   OPIS MJERA

| (10) | Prema mišljenju društva DPÚK, tijela regije Ústí dodijelila su naknadu određenim operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u razdoblju od 2004. do 2007. Osim toga, brojne su navodne mjere potpore dodijeljene tim operatorima u različitim oblicima, odnosno putem povoljnih zajmova, subvencija, jamstava, dokapitalizacije, najma vozila, najma autobusnih stanica i upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja. |
| --- | --- |

(10)

Prema mišljenju društva DPÚK, tijela regije Ústí dodijelila su naknadu određenim operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u razdoblju od 2004. do 2007. Osim toga, brojne su navodne mjere potpore dodijeljene tim operatorima u različitim oblicima, odnosno putem povoljnih zajmova, subvencija, jamstava, dokapitalizacije, najma vozila, najma autobusnih stanica i upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja.

| (11) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka zaključila da ne može procijeniti usklađenost brojnih mjera s Ugovorom jer su te mjere provedene prije pristupanja Češke Republike Uniji. Kad je riječ o ostalim mjerama, Komisija je već u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da one ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka zaključila da ne može procijeniti usklađenost brojnih mjera s Ugovorom jer su te mjere provedene prije pristupanja Češke Republike Uniji. Kad je riječ o ostalim mjerama, Komisija je već u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da one ne predstavljaju državnu potporu.

| (12) | Posljedično, Komisija je izrazila sumnju u pogledu sljedećih mjera:






  (a) | naknada koje je regija Ústí osigurala određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u području usluga prijevoza u 2005. i 2006.; |
| --- | --- | --- |

(12)

Posljedično, Komisija je izrazila sumnju u pogledu sljedećih mjera:

(a)

naknada koje je regija Ústí osigurala određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge u području usluga prijevoza u 2005. i 2006.;

| (b) | naknada koje je regija Ústí dodijelila određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.; |
| --- | --- |

(b)

naknada koje je regija Ústí dodijelila određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.;

| (c) | naknada koje je regija Ústí dodijelila određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.; |
| --- | --- |

(c)

naknada koje je regija Ústí dodijelila određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.;

| (d) | jamstava koja je općina Ústí nad Labem osigurala društvu Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „DP Ústí”) od 23. srpnja 2004. za osiguranje kredita u vrijednosti od 35 milijuna CZK i 11. travnja 2005. za osiguranje kredita u vrijednosti od 5 milijuna CZK; |
| --- | --- |

(d)

jamstava koja je općina Ústí nad Labem osigurala društvu Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „DP Ústí”) od 23. srpnja 2004. za osiguranje kredita u vrijednosti od 35 milijuna CZK i 11. travnja 2005. za osiguranje kredita u vrijednosti od 5 milijuna CZK;

| (e) | dokapitalizacije društva DP Ústí u iznosu od 160 milijuna CZK koje je osigurala općina Ústí nad Labem u 2006. |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizacije društva DP Ústí u iznosu od 160 milijuna CZK koje je osigurala općina Ústí nad Labem u 2006.

2.1.   RELEVANTNI PRAVNI OKVIR TIJEKOM RAZDOBLJA OD 2004. DO 2007.

| (13) | U Češkoj Republici usluge javnog autobusnog prijevoza mogu pružati samo operatori s licencom. U Češkoj Republici postoje dva sustava u pogledu pružanja usluga javnog autobusnog prijevoza. Prvi se sustav odnosi na usluge prijevoza na komercijalnoj osnovi na temelju licenci koje se izdaju operatorima nositeljima opće dozvole („koncese”) za djelatnosti javnoga autobusnog prijevoza. Drugi se sustav odnosi na usluge prijevoza s obvezom pružanja javne usluge na temelju licenci za pojedinačne linije koje se izdaju operatorima nositeljima opće dozvole („koncese”) za djelatnosti javnoga autobusnog prijevoza te temeljem i. ugovora o obvezi pružanja javne usluge ili ii. odluke mjerodavnog tijela o uvođenju obveze pružanja javne usluge (4). |
| --- | --- |

(13)

U Češkoj Republici usluge javnog autobusnog prijevoza mogu pružati samo operatori s licencom. U Češkoj Republici postoje dva sustava u pogledu pružanja usluga javnog autobusnog prijevoza. Prvi se sustav odnosi na usluge prijevoza na komercijalnoj osnovi na temelju licenci koje se izdaju operatorima nositeljima opće dozvole („koncese”) za djelatnosti javnoga autobusnog prijevoza. Drugi se sustav odnosi na usluge prijevoza s obvezom pružanja javne usluge na temelju licenci za pojedinačne linije koje se izdaju operatorima nositeljima opće dozvole („koncese”) za djelatnosti javnoga autobusnog prijevoza te temeljem i. ugovora o obvezi pružanja javne usluge ili ii. odluke mjerodavnog tijela o uvođenju obveze pružanja javne usluge (4).

| (14) | U Češkoj Republici usluge javnoga autobusnog prijevoza mogu pružati samo operatori s licencom. Prema češkim tijelima, licenca je dozvola za pružanje usluge redovnoga javnog prijevoza koju dodjeljuju tijela. Cilj je takve licence osigurati da će usluge autobusnog prijevoza pružati samo operatori koji ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. U skladu s člankom 18. Zakona br. 111/1994 Coll. o cestovnom prijevozu (dalje u tekstu: „Zakon o prijevozu u cestovnom prometu (5)”) ti zahtjevi uključuju posebno obvezu pružanja usluga u skladu s odobrenim redom vožnje kako bi se osigurala određena razina sigurnosti putnika te obvezu objave redova vožnje i označavanja autobusa nazivima linija. Usluge regionalnoga autobusnog prijevoza u potpunosti su liberalizirane u regiji Ústi tijekom razdoblja obuhvaćenoga istražnim postupkom jer je bilo koji operator iz druge države članice koji je ispunjavao uvjete za dobivanje licence mogao pružati usluge regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici tijekom istog razdoblja. Sustav u sadašnjem obliku postoji od 2004. |
| --- | --- |

(14)

U Češkoj Republici usluge javnoga autobusnog prijevoza mogu pružati samo operatori s licencom. Prema češkim tijelima, licenca je dozvola za pružanje usluge redovnoga javnog prijevoza koju dodjeljuju tijela. Cilj je takve licence osigurati da će usluge autobusnog prijevoza pružati samo operatori koji ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. U skladu s člankom 18. Zakona br. 111/1994 Coll. o cestovnom prijevozu (dalje u tekstu: „Zakon o prijevozu u cestovnom prometu (5)”) ti zahtjevi uključuju posebno obvezu pružanja usluga u skladu s odobrenim redom vožnje kako bi se osigurala određena razina sigurnosti putnika te obvezu objave redova vožnje i označavanja autobusa nazivima linija. Usluge regionalnoga autobusnog prijevoza u potpunosti su liberalizirane u regiji Ústi tijekom razdoblja obuhvaćenoga istražnim postupkom jer je bilo koji operator iz druge države članice koji je ispunjavao uvjete za dobivanje licence mogao pružati usluge regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici tijekom istog razdoblja. Sustav u sadašnjem obliku postoji od 2004.

| (15) | Člankom 19. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu predviđeno je da se obveza pružanja javne usluge smatra obvezom koju operator ispunjava u javnom interesu, a koju taj operator ne bi prihvatio u drugim okolnostima ili bi je samo djelomično prihvatio zbog njezinih nedostataka u ekonomskom smislu. Obveze pružanja javne usluge povjeravaju se operatoru na temelju pisanog sporazuma s mjerodavnim javnim tijelima (6). Obveza pružanja javne usluge definirana je izravnim upućivanjem na članak 14. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (7), čijim je stavkom 1. predviđeno da „ugovor o pružanju javne usluge može uključivati posebno: – usluge prijevoza koje zadovoljavaju fiksne standarde kontinuiteta, redovitosti, kapaciteta i kvalitete; – dodatne usluge prijevoza; – usluge prijevoza po utvrđenim cijenama koje podliježu utvrđenim uvjetima, osobito za određene kategorije putnika ili na određenim rutama; – prilagodbu usluga stvarnim zahtjevima”. |
| --- | --- |

(15)

Člankom 19. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu predviđeno je da se obveza pružanja javne usluge smatra obvezom koju operator ispunjava u javnom interesu, a koju taj operator ne bi prihvatio u drugim okolnostima ili bi je samo djelomično prihvatio zbog njezinih nedostataka u ekonomskom smislu. Obveze pružanja javne usluge povjeravaju se operatoru na temelju pisanog sporazuma s mjerodavnim javnim tijelima (6). Obveza pružanja javne usluge definirana je izravnim upućivanjem na članak 14. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1191/69 (7), čijim je stavkom 1. predviđeno da „ugovor o pružanju javne usluge može uključivati posebno: – usluge prijevoza koje zadovoljavaju fiksne standarde kontinuiteta, redovitosti, kapaciteta i kvalitete; – dodatne usluge prijevoza; – usluge prijevoza po utvrđenim cijenama koje podliježu utvrđenim uvjetima, osobito za određene kategorije putnika ili na određenim rutama; – prilagodbu usluga stvarnim zahtjevima”.

| (16) | U skladu sa Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu, mjerodavno se javno tijelo obvezuje nadoknaditi dokazivi gubitak koji operator ima kao posljedicu ispunjavanja obveze pružanja javne usluge (8). U skladu s odjeljkom 19.b tog Zakona, dokazivi se gubitak u javnom linijskom prijevozu putnika definira kao „razlika između zbroja ekonomski utemeljenih troškova i razumne dobiti (9) te ostvarenih primitaka i prihoda operatora od ispunjavanja obveze pružanja javne usluge”. |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu, mjerodavno se javno tijelo obvezuje nadoknaditi dokazivi gubitak koji operator ima kao posljedicu ispunjavanja obveze pružanja javne usluge (8). U skladu s odjeljkom 19.b tog Zakona, dokazivi se gubitak u javnom linijskom prijevozu putnika definira kao „razlika između zbroja ekonomski utemeljenih troškova i razumne dobiti (9) te ostvarenih primitaka i prihoda operatora od ispunjavanja obveze pružanja javne usluge”.

| (17) | Člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu predviđeno je da operator dostavlja objektivnu procjenu dokazivog gubitka za cijelo razdoblje trajanja ugovora o pružanju javne usluge, što je obvezni zahtjev za sklapanje takvog ugovora. Regija nadoknađuje dokazivi gubitak do iznosa koji ne premašuje objektivnu procjenu, uvećanoga samo za nepredvidive troškove. Ta je objektivna procjena dokazivoga gubitka procjena očekivanih gubitaka koju izrađuje neovisni stručnjak prije pružanja usluge. U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, čak i ako operator potražuje veću naknadu za gubitke nakon ispunjavanja ugovornih obveza, javna će se tijela pridržavati prethodno utvrđene gornje granice iz procjene. Ako su, u suprotnom slučaju, stvarni gubici manji od objektivne procjene dokazivog gubitka, nadoknađuju se samo stvarni gubici. Mogu se nadoknaditi i nepredvidljivi troškovi nastali tijekom ispunjavanja ugovornih obveza, koje u trenutku sklapanja ugovora nije bilo moguće predvidjeti. |
| --- | --- |

(17)

Člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu predviđeno je da operator dostavlja objektivnu procjenu dokazivog gubitka za cijelo razdoblje trajanja ugovora o pružanju javne usluge, što je obvezni zahtjev za sklapanje takvog ugovora. Regija nadoknađuje dokazivi gubitak do iznosa koji ne premašuje objektivnu procjenu, uvećanoga samo za nepredvidive troškove. Ta je objektivna procjena dokazivoga gubitka procjena očekivanih gubitaka koju izrađuje neovisni stručnjak prije pružanja usluge. U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, čak i ako operator potražuje veću naknadu za gubitke nakon ispunjavanja ugovornih obveza, javna će se tijela pridržavati prethodno utvrđene gornje granice iz procjene. Ako su, u suprotnom slučaju, stvarni gubici manji od objektivne procjene dokazivog gubitka, nadoknađuju se samo stvarni gubici. Mogu se nadoknaditi i nepredvidljivi troškovi nastali tijekom ispunjavanja ugovornih obveza, koje u trenutku sklapanja ugovora nije bilo moguće predvidjeti.

| (18) | Utvrđivanje dokazivoga gubitka, način izračuna objektivne procjene dokazivoga gubitka, pravila za raspodjelu sredstava iz relevantnih proračuna, dokumenti kojima se potvrđuje dokazivi gubitak i način na koji država treba nadzirati financiranje usluga prijevoza utvrđuju se provedbenom uredbom (10). |
| --- | --- |

(18)

Utvrđivanje dokazivoga gubitka, način izračuna objektivne procjene dokazivoga gubitka, pravila za raspodjelu sredstava iz relevantnih proračuna, dokumenti kojima se potvrđuje dokazivi gubitak i način na koji država treba nadzirati financiranje usluga prijevoza utvrđuju se provedbenom uredbom (10).

| (19) | Od 1. siječnja 2003. regionalna su tijela, uključujući tijela regije Ústí, postala odgovorna za sklapanje ugovora s operatorima prijevoza o pružanju usluga regionalnog javnog prijevoza u Češkoj Republici. Pružanje usluga općeg autobusnog prijevoza u Češkoj Republici osigurano je na dva načina. Kao prvo, osnovnim uslugama prijevoza, koje se, u skladu s člancima 19.a i 19.b Zakona o prijevozu u cestovnom prometu smatraju uslugama kojima se osigurava regionalni prijevoz, upravljaju mjerodavna regionalna tijela. Dokazivi gubitak podmiruju regije iz vlastitih proračuna. Kao drugo, ostalim uslugama prijevoza, koje se, u skladu s člankom 19.c Zakona o prijevozu u cestovnom prometu smatraju uslugama kojima se osigurava zadovoljavanje potreba općina u pogledu prijevoza koje nadilaze osnovne usluge prijevoza na razini regije, upravljaju općine. Kad je riječ o ostalim uslugama prijevoza, općina sklapa ugovor o pružanju javne usluge s operatorom i iz svojega proračuna podmiruje dokazivi gubitak nastao pri ispunjavanju obveze pružanja javne usluge. Naknade za osnovne i ostale usluge prijevoza ne mogu se preklapati. Ako gubitak od određene linije podmiruje regionalno tijelo, općina ne može nadoknaditi isti gubitak i obrnuto, zbog čega dvostruka naknada nije moguća. |
| --- | --- |

(19)

Od 1. siječnja 2003. regionalna su tijela, uključujući tijela regije Ústí, postala odgovorna za sklapanje ugovora s operatorima prijevoza o pružanju usluga regionalnog javnog prijevoza u Češkoj Republici. Pružanje usluga općeg autobusnog prijevoza u Češkoj Republici osigurano je na dva načina. Kao prvo, osnovnim uslugama prijevoza, koje se, u skladu s člancima 19.a i 19.b Zakona o prijevozu u cestovnom prometu smatraju uslugama kojima se osigurava regionalni prijevoz, upravljaju mjerodavna regionalna tijela. Dokazivi gubitak podmiruju regije iz vlastitih proračuna. Kao drugo, ostalim uslugama prijevoza, koje se, u skladu s člankom 19.c Zakona o prijevozu u cestovnom prometu smatraju uslugama kojima se osigurava zadovoljavanje potreba općina u pogledu prijevoza koje nadilaze osnovne usluge prijevoza na razini regije, upravljaju općine. Kad je riječ o ostalim uslugama prijevoza, općina sklapa ugovor o pružanju javne usluge s operatorom i iz svojega proračuna podmiruje dokazivi gubitak nastao pri ispunjavanju obveze pružanja javne usluge. Naknade za osnovne i ostale usluge prijevoza ne mogu se preklapati. Ako gubitak od određene linije podmiruje regionalno tijelo, općina ne može nadoknaditi isti gubitak i obrnuto, zbog čega dvostruka naknada nije moguća.

2.2.   NAKNADE ZA ISPUNJAVANJE OBVEZA PRUŽANJA JAVNE USLUGE U 2005. I 2006.

| (20) | Prema češkim tijelima, regija Ústí pokušala je zamijeniti postojeće višegodišnje ugovore o pružanju usluga regionalnog autobusnog prijevoza novim, moguće jeftinijim ugovorima u jesen 2004. U tu je svrhu regija Ústí objavila otvaranje postupka za prikupljanje informacija kako bi prikupila dovoljno saznanja o očekivanim tržišnim cijenama pružanja tih usluga. Rezultati tog postupka nisu na kraju doveli do sklapanja novih ugovora. |
| --- | --- |

(20)

Prema češkim tijelima, regija Ústí pokušala je zamijeniti postojeće višegodišnje ugovore o pružanju usluga regionalnog autobusnog prijevoza novim, moguće jeftinijim ugovorima u jesen 2004. U tu je svrhu regija Ústí objavila otvaranje postupka za prikupljanje informacija kako bi prikupila dovoljno saznanja o očekivanim tržišnim cijenama pružanja tih usluga. Rezultati tog postupka nisu na kraju doveli do sklapanja novih ugovora.

| (21) | Umjesto toga, tijela regije Ústí odlučila su produljiti postojeće ugovore do 30. travnja 2005. sklapanjem dodatka ugovoru sa sljedećim operatorima: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „ČSAD”) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „DP Ústí”), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (dalje u tekstu: „DP Teplice”), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (dalje u tekstu: „DP Chomutov”), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (dalje u tekstu: „DP Děčín”), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (dalje u tekstu: „DP Most”), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (dalje u tekstu: „Podbořany”), Miroslav Ohem – SADO (dalje u tekstu: „Miroslav Ohem”), Petr Frommel – FOBUS (dalje u tekstu: „Petr Frommel”) i Petr Stejskal – SPORTBUS (dalje u tekstu: „Petr Stejskal”). |
| --- | --- |

(21)

Umjesto toga, tijela regije Ústí odlučila su produljiti postojeće ugovore do 30. travnja 2005. sklapanjem dodatka ugovoru sa sljedećim operatorima: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „ČSAD”) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (dalje u tekstu: „DP Ústí”), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (dalje u tekstu: „DP Teplice”), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (dalje u tekstu: „DP Chomutov”), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (dalje u tekstu: „DP Děčín”), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (dalje u tekstu: „DP Most”), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (dalje u tekstu: „Podbořany”), Miroslav Ohem – SADO (dalje u tekstu: „Miroslav Ohem”), Petr Frommel – FOBUS (dalje u tekstu: „Petr Frommel”) i Petr Stejskal – SPORTBUS (dalje u tekstu: „Petr Stejskal”).

| (22) | U proljeće 2005. sklopljeni su dodatni dodaci ugovorima kojima je valjanost ugovora produljena do 31. prosinca 2005. Ti su dodaci sklopljeni s operatorima navedenima u prethodnoj uvodnoj izjavi, uz iznimku Petra Frommela, koji više nije bio zainteresiran za pružanje usluga prijevoza u regiji. Umjesto toga, sklopljen je novi ugovor s društvom Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (dalje u tekstu: „Vilém Graupner”). |
| --- | --- |

(22)

U proljeće 2005. sklopljeni su dodatni dodaci ugovorima kojima je valjanost ugovora produljena do 31. prosinca 2005. Ti su dodaci sklopljeni s operatorima navedenima u prethodnoj uvodnoj izjavi, uz iznimku Petra Frommela, koji više nije bio zainteresiran za pružanje usluga prijevoza u regiji. Umjesto toga, sklopljen je novi ugovor s društvom Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (dalje u tekstu: „Vilém Graupner”).

| (23) | U tablici 1. navedeni su parametri navedeni u dodacima koji su bili osnova za objektivnu procjenu dokazivoga gubitka za svakoga od navedenih operatora za 2005.

  Tablica 1.
   (12)


  Pregled ugovora u 2005.

  (Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)















  2005. | Broj kilometara | Očekivana cijena usluga prijevoza (13) u CZK/km | Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK | Predviđeni prihodi (14) u CZK/km | Predviđeni ukupni prihodi u CZK | Dokazivi gubitak u CZK/km | Ukupni dokazivi gubitak u CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

U tablici 1. navedeni su parametri navedeni u dodacima koji su bili osnova za objektivnu procjenu dokazivoga gubitka za svakoga od navedenih operatora za 2005.

Tablica 1.
   (12)

Pregled ugovora u 2005.

(Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)

2005.

Broj kilometara

Očekivana cijena usluga prijevoza (13) u CZK/km

Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK

Predviđeni prihodi (14) u CZK/km

Predviđeni ukupni prihodi u CZK

Dokazivi gubitak u CZK/km

Ukupni dokazivi gubitak u CZK

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza smanjuje se za očekivane prihode društva uglavnom na temelju prihoda od prodaje karata i ostalih prihoda. Posljedični je dokazivi gubitak, koji uključuje razumnu dobit, objektivna procjena dokazivog gubitka, obveznog i obvezujućeg graničnog iznosa naknade za pružanje javne usluge koju regija Ústí može isplatiti operatoru, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 17. |
| --- | --- |

(24)

Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza smanjuje se za očekivane prihode društva uglavnom na temelju prihoda od prodaje karata i ostalih prihoda. Posljedični je dokazivi gubitak, koji uključuje razumnu dobit, objektivna procjena dokazivog gubitka, obveznog i obvezujućeg graničnog iznosa naknade za pružanje javne usluge koju regija Ústí može isplatiti operatoru, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 17.

| (25) | Prema češkim tijelima, stvarno je isplaćena naknada u 2005. iznosila kako slijedi:

  Tablica 2.


  Stvarne naknade gubitaka u 2005.







  Operator | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

Prema češkim tijelima, stvarno je isplaćena naknada u 2005. iznosila kako slijedi:

Tablica 2.

Stvarne naknade gubitaka u 2005.

Operator

CZK

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, društvu DP Ústí isplaćene su naknade za dodatnu javnu uslugu za 2005. u iznosu od 7 335 000 CZK i 4 591 200 CZK. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, te je naknade osigurala općina Ústí nad Labem, a one su se odnosile isključivo na općinski javni prijevoz unutar te općine. Stoga te naknade nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one, zato, ne odnose na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke. |
| --- | --- |

(26)

Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, društvu DP Ústí isplaćene su naknade za dodatnu javnu uslugu za 2005. u iznosu od 7 335 000 CZK i 4 591 200 CZK. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, te je naknade osigurala općina Ústí nad Labem, a one su se odnosile isključivo na općinski javni prijevoz unutar te općine. Stoga te naknade nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one, zato, ne odnose na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke.

| (27) | Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, društvu DP Teplice isto su isplaćene naknade za dodatnu javnu uslugu za 2005. u iznosu od 34 500 000 CZK. Osim toga, u 2003. sklopljena su dva ugovora između općine Teplice i društva DP Teplice, a dva dodatka tim ugovorima potpisana su 5. svibnja 2006., odnosno 18. listopada 2006., o najmu novih trolejbusa za ispunjavanje obveza pružanja usluga javnog prijevoza. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, ta se naknada za javnu uslugu i ti su se najmovi trolejbusa odnosili isključivo na općinski javni prijevoz unutar općine Teplice. Te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one, zato, ne odnose na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke. |
| --- | --- |

(27)

Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, društvu DP Teplice isto su isplaćene naknade za dodatnu javnu uslugu za 2005. u iznosu od 34 500 000 CZK. Osim toga, u 2003. sklopljena su dva ugovora između općine Teplice i društva DP Teplice, a dva dodatka tim ugovorima potpisana su 5. svibnja 2006., odnosno 18. listopada 2006., o najmu novih trolejbusa za ispunjavanje obveza pružanja usluga javnog prijevoza. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, ta se naknada za javnu uslugu i ti su se najmovi trolejbusa odnosili isključivo na općinski javni prijevoz unutar općine Teplice. Te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one, zato, ne odnose na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke.

| (28) | Tijela regije Ústí su 2006. sklopile dodatne dodatke ugovoru sa svim operatorima koji su pružali usluge prijevoza od svibnja do prosinca 2005., uz iznimku društva DPÚK. Tijekom pregovora čija je posljedica bilo potpisivanje tih dodataka, društvo DPÚK zatražilo je povećanje naknade, što su tijela regije Ústí odbila. Posljedično, regija Ústí raskinula je ugovor s društvom DPÚK 31. siječnja 2006. Tromjesečni otkazni rok utvrđen tim ugovorom istekao je 1. svibnja 2006. U tom je razdoblju društvo DPÚK pružalo usluge prijevoza za koje je primilo naknadu. |
| --- | --- |

(28)

Tijela regije Ústí su 2006. sklopile dodatne dodatke ugovoru sa svim operatorima koji su pružali usluge prijevoza od svibnja do prosinca 2005., uz iznimku društva DPÚK. Tijekom pregovora čija je posljedica bilo potpisivanje tih dodataka, društvo DPÚK zatražilo je povećanje naknade, što su tijela regije Ústí odbila. Posljedično, regija Ústí raskinula je ugovor s društvom DPÚK 31. siječnja 2006. Tromjesečni otkazni rok utvrđen tim ugovorom istekao je 1. svibnja 2006. U tom je razdoblju društvo DPÚK pružalo usluge prijevoza za koje je primilo naknadu.

| (29) | Češka su tijela dostavila Komisiji parametre navedene u dodacima koji su uzeti u obzir pri procjeni dokazivog gubitka u pogledu sljedećih operatora u 2006.:

  Tablica 3.
   (15)


  Pregled ugovora u 2006.

  (Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)















  2006. | Broj kilometara | Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km | Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK | Predviđeni prihodi u CZK/km | Predviđeni ukupni prihodi u CZK | Dokazivi gubitak u CZK/km | Ukupni dokazivi gubitak u CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600,00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16,40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

Češka su tijela dostavila Komisiji parametre navedene u dodacima koji su uzeti u obzir pri procjeni dokazivog gubitka u pogledu sljedećih operatora u 2006.:

Tablica 3.
   (15)

Pregled ugovora u 2006.

(Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)

2006.

Broj kilometara

Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km

Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK

Predviđeni prihodi u CZK/km

Predviđeni ukupni prihodi u CZK

Dokazivi gubitak u CZK/km

Ukupni dokazivi gubitak u CZK

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600,00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16,40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | Stvarna je naknada isplaćena tim operatorima za pružanje usluga u 2006. iznosila:

  Tablica 4.


  Stvarne naknade gubitaka u 2006.







  Operator | CZK |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

Stvarna je naknada isplaćena tim operatorima za pružanje usluga u 2006. iznosila:

Tablica 4.

Stvarne naknade gubitaka u 2006.

Operator

CZK

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, općina Teplice isplatila je društvu DP Teplice naknade za dodatnu javnu uslugu za 2006. u iznosu od 35 514 000 CZK. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, ta se naknada odnosila isključivo na općinski javni prijevoz unutar te općine. Stoga ta naknada nije povezana s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bila je jasno odvojene od njih te se ona, zato, ne odnosi na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke. |
| --- | --- |

(31)

Prema informacijama koje su dostavila češka tijela, općina Teplice isplatila je društvu DP Teplice naknade za dodatnu javnu uslugu za 2006. u iznosu od 35 514 000 CZK. Međutim, kako su češka tijela obrazložila u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka, ta se naknada odnosila isključivo na općinski javni prijevoz unutar te općine. Stoga ta naknada nije povezana s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza i bila je jasno odvojene od njih te se ona, zato, ne odnosi na mjere koje su predmet istražnog postupka na temelju ove Odluke.

| (32) | Prema obrazloženju iz uvodne izjave 28., društvu DPÚK isplaćena je naknada za javnu uslugu koju je ono pružalo od siječnja do travnja 2006. Prema češkim tijelima ta je naknada iznosila CZK 92 172 509,24. Taj je iznos izračunan na temelju sljedećih parametara utvrđenih dodatkom ugovoru:

  Tablica 5.


  Naknade isplaćene društvu DPÚK za razdoblje od siječnja do travnja 2006.













  Siječanj–travanj 2006. | Broj kilometara | Očekivana cijena u CZK/km | Očekivana ukupna cijena u CZK | Predviđeni prihodi u CZK/km | Predviđeni ukupni prihodi u CZK | Dokazivi gubitak u CZK/km | Ukupni dokazivi gubitak u CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Prema obrazloženju iz uvodne izjave 28., društvu DPÚK isplaćena je naknada za javnu uslugu koju je ono pružalo od siječnja do travnja 2006. Prema češkim tijelima ta je naknada iznosila CZK 92 172 509,24. Taj je iznos izračunan na temelju sljedećih parametara utvrđenih dodatkom ugovoru:

Tablica 5.

Naknade isplaćene društvu DPÚK za razdoblje od siječnja do travnja 2006.

Siječanj–travanj 2006.

Broj kilometara

Očekivana cijena u CZK/km

Očekivana ukupna cijena u CZK

Predviđeni prihodi u CZK/km

Predviđeni ukupni prihodi u CZK

Dokazivi gubitak u CZK/km

Ukupni dokazivi gubitak u CZK

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | Zbog povlačenja društva DPÚK iz ugovora tijela regije Ústí pokrenula su natječajni postupak u cilju odabira operatora koji je spreman pružati usluge regionalnog autobusnog prijevoza na linijama kojima je ranije prometovalo društvo DPÚK. Kao rezultat tog postupka, društvo ČSAD Česká Lípa odabrano je za pružanje usluga na tim linijama. U međuvremenu je društvo DPÚK i dalje pružalo usluge prijevoza, ali za to razdoblje naknada nije isplaćena pa je društvo DPÚK obustavilo pružanje usluga u regiji Ústí 1. kolovoza 2006. S obzirom na to da društvo ČSAD Česká Lípa nije moglo početi s pružanjem usluga na tim linijama odmah od tog datuma, tijela su jednostrano obvezale društvo DPÚK na daljnje pružanje usluga prijevoza od 8. kolovoza 2006. do 8. rujna 2006. na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Društvu DPÚK uplaćen je predujam za gubitke nastale pri ispunjavanju obveze koja je posljedica njezinog uvođenja. |
| --- | --- |

(33)

Zbog povlačenja društva DPÚK iz ugovora tijela regije Ústí pokrenula su natječajni postupak u cilju odabira operatora koji je spreman pružati usluge regionalnog autobusnog prijevoza na linijama kojima je ranije prometovalo društvo DPÚK. Kao rezultat tog postupka, društvo ČSAD Česká Lípa odabrano je za pružanje usluga na tim linijama. U međuvremenu je društvo DPÚK i dalje pružalo usluge prijevoza, ali za to razdoblje naknada nije isplaćena pa je društvo DPÚK obustavilo pružanje usluga u regiji Ústí 1. kolovoza 2006. S obzirom na to da društvo ČSAD Česká Lípa nije moglo početi s pružanjem usluga na tim linijama odmah od tog datuma, tijela su jednostrano obvezale društvo DPÚK na daljnje pružanje usluga prijevoza od 8. kolovoza 2006. do 8. rujna 2006. na temelju Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Društvu DPÚK uplaćen je predujam za gubitke nastale pri ispunjavanju obveze koja je posljedica njezinog uvođenja.

2.3.   NAKNADE ZA ISPUNJAVANJE OBVEZA PRUŽANJA JAVNE USLUGE U RAZDOBLJU OD 9. RUJNA 2006. DO 2. LIPNJA 2007.

| (34) | Društvo DPÚK konačno je obustavilo pružanje usluga prijevoza u regiji Ústí 8. rujna 2006. Društvo ČSAD Česká Lípa trebalo je 9. rujna 2006. započeti s pružanjem usluga na linijama na kojima je usluge ranije pružalo društvo DPÚK, ali to opet nije učinilo pa su tijela regije Ústí odlučila sklopiti ugovore o pružanju tih usluga s onim operatorima čije ponude nisu bile odabrane u postupku pokrenutom kako bi se pronašla zamjena za usluge društva DPÚK. Ti su operatori odabrani na temelju sljedeće najpovoljnije ponude u odnosu na ponudu koju je dostavilo društvo ČSAD Česká Lípa, odnosno druge najbolje ponude. To je bilo moguće u devet od ukupno 15 područja u kojima je regija Ústí prvotno odabrala društvo ČSAD Česká Lípa da zamijeni društvo DPÚK. |
| --- | --- |

(34)

Društvo DPÚK konačno je obustavilo pružanje usluga prijevoza u regiji Ústí 8. rujna 2006. Društvo ČSAD Česká Lípa trebalo je 9. rujna 2006. započeti s pružanjem usluga na linijama na kojima je usluge ranije pružalo društvo DPÚK, ali to opet nije učinilo pa su tijela regije Ústí odlučila sklopiti ugovore o pružanju tih usluga s onim operatorima čije ponude nisu bile odabrane u postupku pokrenutom kako bi se pronašla zamjena za usluge društva DPÚK. Ti su operatori odabrani na temelju sljedeće najpovoljnije ponude u odnosu na ponudu koju je dostavilo društvo ČSAD Česká Lípa, odnosno druge najbolje ponude. To je bilo moguće u devet od ukupno 15 područja u kojima je regija Ústí prvotno odabrala društvo ČSAD Česká Lípa da zamijeni društvo DPÚK.

| (35) | U tablici 6. navedeni su operatori s kojima je regija Ústí sklopila ugovore o pružanju javne usluge kako bi osigurala pružanje usluga regionalnog autobusnog prijevoza na linijama kojima je ranije prometovalo društvo DPÚK, te parametri koji su uzeti u obzir pri utvrđivanju iznosa naknade na temelju objektivne procjene dokazivog gubitka pri pružanju tih usluga od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.

  Tablica 6.


  Pregled ugovora u razdoblju od rujna 2006. do lipnja 2007.
   (16)

  (Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)















  Od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. | Broj kilometara | Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km | Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK | Predviđeni prihodi u CZK/km | Predviđeni ukupni prihodi u CZK | Dokazivi gubitak u CZK/km | Ukupni dokazivi gubitak u CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

U tablici 6. navedeni su operatori s kojima je regija Ústí sklopila ugovore o pružanju javne usluge kako bi osigurala pružanje usluga regionalnog autobusnog prijevoza na linijama kojima je ranije prometovalo društvo DPÚK, te parametri koji su uzeti u obzir pri utvrđivanju iznosa naknade na temelju objektivne procjene dokazivog gubitka pri pružanju tih usluga od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.

Tablica 6.

Pregled ugovora u razdoblju od rujna 2006. do lipnja 2007.
   (16)

(Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)

Od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.

Broj kilometara

Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km

Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK

Predviđeni prihodi u CZK/km

Predviđeni ukupni prihodi u CZK

Dokazivi gubitak u CZK/km

Ukupni dokazivi gubitak u CZK

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | Iz tablice 7. vidljivo je da stvarne isplate tim operatorima nisu premašivale iznose utvrđene u objektivnoj procjeni kao dokazivi gubitak.

  Tablica 7.


  Stvarne naknade za gubitke isplaćene na temelju ugovora za razdoblje od 9.9.2006. do 2.6.2007.







  Operator | CZK |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

Iz tablice 7. vidljivo je da stvarne isplate tim operatorima nisu premašivale iznose utvrđene u objektivnoj procjeni kao dokazivi gubitak.

Tablica 7.

Stvarne naknade za gubitke isplaćene na temelju ugovora za razdoblje od 9.9.2006. do 2.6.2007.

Operator

CZK

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4.   NAKNADE ZA ISPUNJAVANJE OBVEZA PRUŽANJA JAVNE USLUGE U RAZDOBLJU OD 9. RUJNA 2006. DO 31. PROSINCA 2006.

| (37) | U šest od 15 područja u kojima je društvo ČSAD Česká Lípa prvotno pristalo preuzeti pružanje usluga od društva DPÚK nije bilo drugog ponuditelja s kojim bi regija Ústí mogla sklopiti ugovor o pružanju javne usluge. Za ta je područja regija Ústí otvorila drugi krug dodjele koncesija, ali je sudjelovao samo jedan ponuditelj. Posljedično, operatori su odabrani za prijevoz na tim linijama na temelju pregovaračkog postupka i s njima su sklopljeni ugovori samo i isključivo za razdoblje nakon obustave pružanja usluga društva DPÚK i naknadnog neuspjeha društva ČSAD Česká Lípa da osigura neometani nastavak pružanja usluga (17), odnosno do kraja 2006., kako bi se osigurala dostatna razina usluga prijevoza za stanovnike te regije (18). |
| --- | --- |

(37)

U šest od 15 područja u kojima je društvo ČSAD Česká Lípa prvotno pristalo preuzeti pružanje usluga od društva DPÚK nije bilo drugog ponuditelja s kojim bi regija Ústí mogla sklopiti ugovor o pružanju javne usluge. Za ta je područja regija Ústí otvorila drugi krug dodjele koncesija, ali je sudjelovao samo jedan ponuditelj. Posljedično, operatori su odabrani za prijevoz na tim linijama na temelju pregovaračkog postupka i s njima su sklopljeni ugovori samo i isključivo za razdoblje nakon obustave pružanja usluga društva DPÚK i naknadnog neuspjeha društva ČSAD Česká Lípa da osigura neometani nastavak pružanja usluga (17), odnosno do kraja 2006., kako bi se osigurala dostatna razina usluga prijevoza za stanovnike te regije (18).

| (38) | U tablici 8. navedeni su dodatni operatori s kojima je regija Ústí sklopila ugovore i parametri koji su uzeti u obzir za procjenu razine dokazivoga gubitka:

  Tablica 8.


  Pregled ugovora u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.
   (19)

  (Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)















  Od 9. rujna do 31. prosinca 2006. | Broj kilometara | Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km | Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK | Predviđeni prihodi u CZK/km | Predviđeni ukupni prihodi u CZK | Dokazivi gubitak u CZK/km | Ukupni dokazivi gubitak u CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

U tablici 8. navedeni su dodatni operatori s kojima je regija Ústí sklopila ugovore i parametri koji su uzeti u obzir za procjenu razine dokazivoga gubitka:

Tablica 8.

Pregled ugovora u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.
   (19)

(Ispravljeni iznosi koje je dostavila Češka Republika nakon Odluke o pokretanju postupka)

Od 9. rujna do 31. prosinca 2006.

Broj kilometara

Očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km

Očekivana ukupna cijena usluga prijevoza u CZK

Predviđeni prihodi u CZK/km

Predviđeni ukupni prihodi u CZK

Dokazivi gubitak u CZK/km

Ukupni dokazivi gubitak u CZK

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | Iz tablice 9. vidljivo je da je stvarna naknada koja je isplaćena tim operatorima bila niža od objektivne procjene dokazivoga gubitka.

  Tablica 9.


  Stvarne naknade za gubitke isplaćene na temelju ugovora za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.







  Operator | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

Iz tablice 9. vidljivo je da je stvarna naknada koja je isplaćena tim operatorima bila niža od objektivne procjene dokazivoga gubitka.

Tablica 9.

Stvarne naknade za gubitke isplaćene na temelju ugovora za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.

Operator

CZK

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5.   JAMSTVA I DOKAPITALIZACIJA U KORIST DRUŠTVA DP ÚSTÍ

| (40) | Općina Ústí nad Labem osigurala je 23. srpnja 2004. i 11. travnja 2005. dva jamstva u korist društva DP Ústí za osiguranje bankovnih kredita u iznosu od 35 000 000 CZK, odnosno 5 000 000 CZK. Te je kredite odobrila Komerční banka, a.s. (20). Češka su tijela obavijestila Komisiju da su ta jamstva, kojima je pokriveno 100 % kredita, dodijeljena za kredite koji su namijenjeni isključivo izgradnji linije trolejbusa radi zamjene jeftinijih, ali po okoliš štetnijih usluga autobusnog prijevoza u općini Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(40)

Općina Ústí nad Labem osigurala je 23. srpnja 2004. i 11. travnja 2005. dva jamstva u korist društva DP Ústí za osiguranje bankovnih kredita u iznosu od 35 000 000 CZK, odnosno 5 000 000 CZK. Te je kredite odobrila Komerční banka, a.s. (20). Češka su tijela obavijestila Komisiju da su ta jamstva, kojima je pokriveno 100 % kredita, dodijeljena za kredite koji su namijenjeni isključivo izgradnji linije trolejbusa radi zamjene jeftinijih, ali po okoliš štetnijih usluga autobusnog prijevoza u općini Ústí nad Labem.

| (41) | Općina Ústí nad Labem povećala je vlasnički kapital društva DP Ústí za 160 000 000 CZK u 2006. Dokapitalizacija je osigurana isključivo radi financiranja izgradnje rute trolejbusa (Ústí nad Labem – Střekov) društva DP Ústí u skladu s dugoročnim strateškim ciljem općine Ústí nad Labem u pogledu elektrifikacije prijevoza. Sredstva od dokapitalizacije čuvala su se na zasebnom računu. |
| --- | --- |

(41)

Općina Ústí nad Labem povećala je vlasnički kapital društva DP Ústí za 160 000 000 CZK u 2006. Dokapitalizacija je osigurana isključivo radi financiranja izgradnje rute trolejbusa (Ústí nad Labem – Střekov) društva DP Ústí u skladu s dugoročnim strateškim ciljem općine Ústí nad Labem u pogledu elektrifikacije prijevoza. Sredstva od dokapitalizacije čuvala su se na zasebnom računu.

3.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

| (42) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka procijenila sljedeće mjere na koje je ukazao podnositelj prigovora:






  (a) | naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 2005. do 2006.; |
| --- | --- | --- |

(42)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka procijenila sljedeće mjere na koje je ukazao podnositelj prigovora:

(a)

naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 2005. do 2006.;

| (b) | naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.; |
| --- | --- |

(b)

naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.;

| (c) | naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.; |
| --- | --- |

(c)

naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.;

| (d) | dva jamstva za osiguranje kredita u vrijednosti od 35 milijuna CZK i 5 milijuna CZK u korist društva DP Ústí; |
| --- | --- |

(d)

dva jamstva za osiguranje kredita u vrijednosti od 35 milijuna CZK i 5 milijuna CZK u korist društva DP Ústí;

| (e) | dokapitalizaciju u iznosu od 160 milijuna CZK u korist društva DP Ústí; |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizaciju u iznosu od 160 milijuna CZK u korist društva DP Ústí;

| (f) | kredit u iznosu od 3,5 milijuna CZK u korist društva DP Chomutov; |
| --- | --- |

(f)

kredit u iznosu od 3,5 milijuna CZK u korist društva DP Chomutov;

| (g) | povjeravanje upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društvu DP Děčín; |
| --- | --- |

(g)

povjeravanje upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društvu DP Děčín;

| (h) | najam vozila u korist društva DP Teplice (dodatna vozila od 2006.); |
| --- | --- |

(h)

najam vozila u korist društva DP Teplice (dodatna vozila od 2006.);

| (i) | naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za 2004.; |
| --- | --- |

(i)

naknade za pružanje javne usluge dodijeljene određenim prijevoznim poduzećima za pružanje usluge regionalnoga autobusnog prijevoza za 2004.;

| (j) | jamstvo u iznosu od 30 milijuna CZK korist društva DP Ústí; |
| --- | --- |

(j)

jamstvo u iznosu od 30 milijuna CZK korist društva DP Ústí;

| (k) | jamstvo u iznosu od 5,2 milijuna CZK korist društva DP Chomutov; |
| --- | --- |

(k)

jamstvo u iznosu od 5,2 milijuna CZK korist društva DP Chomutov;

| (l) | subvenciju u iznosu od 245 000 CZK u korist društva DP Most; |
| --- | --- |

(l)

subvenciju u iznosu od 245 000 CZK u korist društva DP Most;

| (m) | najam autobusne stanice u korist društva DP Děčín; |
| --- | --- |

(m)

najam autobusne stanice u korist društva DP Děčín;

| (n) | subvenciju u iznosu od 13,7 milijuna CZK u korist društva DP Teplice; |
| --- | --- |

(n)

subvenciju u iznosu od 13,7 milijuna CZK u korist društva DP Teplice;

| (o) | najam vozila u korist društva DP Teplice od 2003.; |
| --- | --- |

(o)

najam vozila u korist društva DP Teplice od 2003.;

| (p) | subvenciju u iznosu od 455 000 CZK u korist društva DP Most. |
| --- | --- |

(p)

subvenciju u iznosu od 455 000 CZK u korist društva DP Most.

| (43) | Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (i) do (o), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da se te mjere temelje na ugovorima sklopljenima prije 1. svibnja 2004., odnosno prije pristupanja Češke Republike Uniji. Stoga je Komisija zaključila da nije nadležna za procjenu tih mjera. Komisija je, osim toga, utvrdila da je mjera iz uvodne izjave 42. točke (p) odobrena u okviru postojećeg programa potpora. |
| --- | --- |

(43)

Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (i) do (o), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da se te mjere temelje na ugovorima sklopljenima prije 1. svibnja 2004., odnosno prije pristupanja Češke Republike Uniji. Stoga je Komisija zaključila da nije nadležna za procjenu tih mjera. Komisija je, osim toga, utvrdila da je mjera iz uvodne izjave 42. točke (p) odobrena u okviru postojećeg programa potpora.

| (44) | Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (f), Komisija je zaključila da kredit u iznosu od 3,5 milijuna CZK u korist društva DP Chomutov ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(44)

Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (f), Komisija je zaključila da kredit u iznosu od 3,5 milijuna CZK u korist društva DP Chomutov ne predstavlja državnu potporu.

| (45) | Slično tome, kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (g), Komisija je zaključila da sve potencijalne prednosti od upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društva DP Děčín ne mogu predstavljati narušavanje tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama jer ta mjera ispunjava uvjete za potporu de minimis u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 69/2001 (21). |
| --- | --- |

(45)

Slično tome, kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (g), Komisija je zaključila da sve potencijalne prednosti od upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društva DP Děčín ne mogu predstavljati narušavanje tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama jer ta mjera ispunjava uvjete za potporu de minimis u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 69/2001 (21).

| (46) | Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (h), Komisija je zaključila da nije nadležna za procjenu najma trolejbusa koji je općina Teplice odobrila društvu DP Teplice na temelju izvornog ugovora od 10. prosinca 2003. Međutim, s obzirom na to da je ugovor o najmu dvaput izmijenjen – 5. svibnja 2006. i 18. listopada 2006. – kako bi uključivao najam dodatnih trolejbusa, Komisija je mogla procijeniti najam koji je predmet tih izmjena. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka objasnila da je, s obzirom na to da su se ta vozila upotrebljavala samo za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, sve troškove koji proizlaze iz ugovora o najmu potrebno smatrati dijelom naknade za pružanje javne usluge. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., ti su se najmovi trolejbusa odnosili isključivo na općinski javni prijevoz unutar općine Teplice pa te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnoga autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one zato ne odnose na mjere koje se analiziraju na temelju ove Odluke. |
| --- | --- |

(46)

Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 42. točke (h), Komisija je zaključila da nije nadležna za procjenu najma trolejbusa koji je općina Teplice odobrila društvu DP Teplice na temelju izvornog ugovora od 10. prosinca 2003. Međutim, s obzirom na to da je ugovor o najmu dvaput izmijenjen – 5. svibnja 2006. i 18. listopada 2006. – kako bi uključivao najam dodatnih trolejbusa, Komisija je mogla procijeniti najam koji je predmet tih izmjena. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka objasnila da je, s obzirom na to da su se ta vozila upotrebljavala samo za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, sve troškove koji proizlaze iz ugovora o najmu potrebno smatrati dijelom naknade za pružanje javne usluge. Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27., ti su se najmovi trolejbusa odnosili isključivo na općinski javni prijevoz unutar općine Teplice pa te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnoga autobusnog prijevoza i bile su jasno odvojene od njih te se one zato ne odnose na mjere koje se analiziraju na temelju ove Odluke.

| (47) | Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge dodijeljenima određenim operatorima za različita razdoblja navedena u uvodnoj izjavi 42. točkama (a), (b) i (c), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka ispitivala predstavljaju li te mjere državnu potporu na temelju uvjeta koje je utvrdio Sud u presudi u predmetu Altmark
   (22). Budući da je Komisija izrazila sumnju o tome jesu li ispunjeni drugi, treći i četvrti uvjet iz predmeta Altmark, zaključila je da se ne može isključiti da naknade predstavljaju državnu potporu u smislu Ugovora. |
| --- | --- |

(47)

Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge dodijeljenima određenim operatorima za različita razdoblja navedena u uvodnoj izjavi 42. točkama (a), (b) i (c), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka ispitivala predstavljaju li te mjere državnu potporu na temelju uvjeta koje je utvrdio Sud u presudi u predmetu Altmark
   (22). Budući da je Komisija izrazila sumnju o tome jesu li ispunjeni drugi, treći i četvrti uvjet iz predmeta Altmark, zaključila je da se ne može isključiti da naknade predstavljaju državnu potporu u smislu Ugovora.

| (48) | Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (d) i (e), Komisija je analizirala predstavljaju li jamstva i dokapitalizacija u korist društva DP Ústí državnu potporu i, posebno, je li moguće smatrati da su oni u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (en. market economy investor principle, MEIP). Komisija je u Odluci o pokretanju postupka zaključila da se ne može isključiti da te mjere nisu u skladu s MEIP-om te da bi one, stoga, mogle predstavljati državnu potporu u smislu Ugovora. |
| --- | --- |

(48)

Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (d) i (e), Komisija je analizirala predstavljaju li jamstva i dokapitalizacija u korist društva DP Ústí državnu potporu i, posebno, je li moguće smatrati da su oni u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu (en. market economy investor principle, MEIP). Komisija je u Odluci o pokretanju postupka zaključila da se ne može isključiti da te mjere nisu u skladu s MEIP-om te da bi one, stoga, mogle predstavljati državnu potporu u smislu Ugovora.

| (49) | Komisija je potom ispitivala može li se smatrati da su mjere iz uvodne izjave 42. točaka (a) do (e) u skladu s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je potom ispitivala može li se smatrati da su mjere iz uvodne izjave 42. točaka (a) do (e) u skladu s unutarnjim tržištem.

| (50) | Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge iz uvodne izjave 42. točaka (a), (b) i (c), Komisija je navela da u fazi Odluke o pokretanju postupka ne može zaključiti da iznos naknade ne premašuje ono što je nužno za podmirivanje troškova nastalih pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od ispunjavanja tih obveza. |
| --- | --- |

(50)

Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge iz uvodne izjave 42. točaka (a), (b) i (c), Komisija je navela da u fazi Odluke o pokretanju postupka ne može zaključiti da iznos naknade ne premašuje ono što je nužno za podmirivanje troškova nastalih pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od ispunjavanja tih obveza.

| (51) | Točnije, Komisija je izrazila sumnju u pogledu pojma nepredvidivih troškova i metodologije njihova izračuna, posebno zato što je njihova posljedica bilo premašivanje očekivanog ograničenja naknade za društva DP Teplice i DP Ústí u 2005. i 2006. Komisija je, osim toga, izrazila sumnju u pogledu metodologije za provjeru podudara li se razina cijena koju su očekivali operatori sa specifičnostima pruženih usluga. U tom je pogledu Komisija izrazila sumnju i o tome uključuju li cijene dobit koja se može smatrati razumnom. |
| --- | --- |

(51)

Točnije, Komisija je izrazila sumnju u pogledu pojma nepredvidivih troškova i metodologije njihova izračuna, posebno zato što je njihova posljedica bilo premašivanje očekivanog ograničenja naknade za društva DP Teplice i DP Ústí u 2005. i 2006. Komisija je, osim toga, izrazila sumnju u pogledu metodologije za provjeru podudara li se razina cijena koju su očekivali operatori sa specifičnostima pruženih usluga. U tom je pogledu Komisija izrazila sumnju i o tome uključuju li cijene dobit koja se može smatrati razumnom.

| (52) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoji sumnja u pogledu usklađenosti naknada za pružanje javne usluge s Ugovorom. Komisija je zatražila dodatne informacije, posebno o metodologiji izračuna naknada (u pogledu utvrđivanja razine očekivanih cijena, izračuna razumne dobiti i pojma „nepredvidljivih troškova”). |
| --- | --- |

(52)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da postoji sumnja u pogledu usklađenosti naknada za pružanje javne usluge s Ugovorom. Komisija je zatražila dodatne informacije, posebno o metodologiji izračuna naknada (u pogledu utvrđivanja razine očekivanih cijena, izračuna razumne dobiti i pojma „nepredvidljivih troškova”).

| (53) | Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (d) i (e), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka objasnila da joj češka tijela nisu dostavila dovoljno informacija za zaključak o tome jesu li dokapitalizacija i dva jamstva bili potrebni i razmjerni za postizanje cilja u zajedničkom interesu te oni, kao takvi, ne predstavljaju neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. Komisija je stoga izrazila sumnju o tome može li se smatrati da su te mjere u skladu s Ugovorom. |
| --- | --- |

(53)

Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 42. točaka (d) i (e), Komisija je u Odluci o pokretanju postupka objasnila da joj češka tijela nisu dostavila dovoljno informacija za zaključak o tome jesu li dokapitalizacija i dva jamstva bili potrebni i razmjerni za postizanje cilja u zajedničkom interesu te oni, kao takvi, ne predstavljaju neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. Komisija je stoga izrazila sumnju o tome može li se smatrati da su te mjere u skladu s Ugovorom.

4.   PRIMJEDBE ČEŠKE REPUBLIKE

| (54) | Uz odgovor na Odluku o pokretanju postupka češka su tijela dostavila sljedeća tri dokumenta: izjavu regije Ústí, izjavu općine Teplice i izjavu društva DP Ústí (jednog od navodnih korisnika potpore). Iskoristila su i priliku za ispravak informacija navedenih u tablicama 1., 3., 6. i 7. Odluke o pokretanju postupka. Razlozi su za pogreške u tim tablicama bili izostavljanje određenih usluga prijevoza i netočan prijepis podataka. Točni su podaci sad navedeni u prethodnim tablicama 1., 3., 6. i 8. |
| --- | --- |

(54)

Uz odgovor na Odluku o pokretanju postupka češka su tijela dostavila sljedeća tri dokumenta: izjavu regije Ústí, izjavu općine Teplice i izjavu društva DP Ústí (jednog od navodnih korisnika potpore). Iskoristila su i priliku za ispravak informacija navedenih u tablicama 1., 3., 6. i 7. Odluke o pokretanju postupka. Razlozi su za pogreške u tim tablicama bili izostavljanje određenih usluga prijevoza i netočan prijepis podataka. Točni su podaci sad navedeni u prethodnim tablicama 1., 3., 6. i 8.

4.1.   PRIMJEDBE O POSTOJANJU POTPORE U POGLEDU NAKNADA ZA PRUŽANJE JAVNE USLUGE

| (55) | Prema češkim tijelima, naknade za pružanje javne usluge koje je regija Ústí dodijelila operatorima regionalnog prijevoza navedenima u uvodnoj izjavi 42. točkama (a), (b) i (c) u skladu su s četiri kriterija iz predmeta Altmark te, stoga, ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(55)

Prema češkim tijelima, naknade za pružanje javne usluge koje je regija Ústí dodijelila operatorima regionalnog prijevoza navedenima u uvodnoj izjavi 42. točkama (a), (b) i (c) u skladu su s četiri kriterija iz predmeta Altmark te, stoga, ne predstavljaju državnu potporu.

| (56) | Kad je riječ o prvom uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela tvrdila da je Komisija već u Odluci o pokretanju postupka zaključila da je taj uvjet ispunjen za sve ugovore o pružanju javne usluge koji se ispituju. |
| --- | --- |

(56)

Kad je riječ o prvom uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela tvrdila da je Komisija već u Odluci o pokretanju postupka zaključila da je taj uvjet ispunjen za sve ugovore o pružanju javne usluge koji se ispituju.

| (57) | Kad je riječ o drugom uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela objasnila da je regija Ústí, na temelju svih ugovora o pružanju javne usluge koji se ispituju, podmirila dokazivi gubitak operatora izračunan kao razlika između (a) troška usluge prijevoza koji proizlazi iz ugovora o pružanju javne usluge i (b) prihoda koje je ostvario pružatelj usluga prijevoza. Trošak je usluga prijevoza uključivao i. troškove pružatelja usluga prijevoza u skladu s troškovima tipičnog poduzeća; te ii. razumnu dobit. Ti su kriteriji unaprijed utvrđeni transparentno i objektivno, pri čemu je najviša razina naknade na početku ograničena stručnim mišljenjem. Regionalna tijela imala su i ovlasti za provjeru točnosti podataka uporabljenih za te procjene i njihovog podudaranja s okolnostima u kojima se nalazi određeni operator. |
| --- | --- |

(57)

Kad je riječ o drugom uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela objasnila da je regija Ústí, na temelju svih ugovora o pružanju javne usluge koji se ispituju, podmirila dokazivi gubitak operatora izračunan kao razlika između (a) troška usluge prijevoza koji proizlazi iz ugovora o pružanju javne usluge i (b) prihoda koje je ostvario pružatelj usluga prijevoza. Trošak je usluga prijevoza uključivao i. troškove pružatelja usluga prijevoza u skladu s troškovima tipičnog poduzeća; te ii. razumnu dobit. Ti su kriteriji unaprijed utvrđeni transparentno i objektivno, pri čemu je najviša razina naknade na početku ograničena stručnim mišljenjem. Regionalna tijela imala su i ovlasti za provjeru točnosti podataka uporabljenih za te procjene i njihovog podudaranja s okolnostima u kojima se nalazi određeni operator.

| (58) | Kad je riječ o različitim cijenama po kilometru za svakog operatera, u pogledu čega je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, češka su tijela odgovorila da su te cijene povezane s troškovima različitih pružatelja usluga autobusnog prijevoza, odgovarajućom linijom i vremenom prometovanja te ostalim specifičnostima pojedinačne linije. Kao dodatni su argument češka tijela predočila rezultate standardnih dugoročnih koncesija kod kojih se ponuđena cijena kreće od 25,48 CZK/km u ruralnim područjima do 45,79 CZK/km u prigradskim područjima. |
| --- | --- |

(58)

Kad je riječ o različitim cijenama po kilometru za svakog operatera, u pogledu čega je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, češka su tijela odgovorila da su te cijene povezane s troškovima različitih pružatelja usluga autobusnog prijevoza, odgovarajućom linijom i vremenom prometovanja te ostalim specifičnostima pojedinačne linije. Kao dodatni su argument češka tijela predočila rezultate standardnih dugoročnih koncesija kod kojih se ponuđena cijena kreće od 25,48 CZK/km u ruralnim područjima do 45,79 CZK/km u prigradskim područjima.

| (59) | Češka tijela stoga smatraju da je ispunjen drugi uvjet iz predmeta Altmark u pogledu svih ugovorima o pružanju javne usluge. |
| --- | --- |

(59)

Češka tijela stoga smatraju da je ispunjen drugi uvjet iz predmeta Altmark u pogledu svih ugovorima o pružanju javne usluge.

| (60) | Kad je riječ o trećem uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela podsjetila da je ugovorima o pružanju javne usluge koje je sklopila regija Ústí predviđena privremena objektivna procjena dokazivoga gubitka. U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, regija mora nadoknaditi dokazivi gubitak do iznosa koji ne premašuje tu procjenu, uvećanog samo za nepredvidive troškove. Stoga, ako je iznos stvarnih gubitaka za predmetno razdoblje veći od privremene procjene, regija Ústí nadoknađuje gubitke samo do iznosa te procjene, uz iznimku nepredvidljivih troškova. |
| --- | --- |

(60)

Kad je riječ o trećem uvjetu iz predmeta Altmark, češka su tijela podsjetila da je ugovorima o pružanju javne usluge koje je sklopila regija Ústí predviđena privremena objektivna procjena dokazivoga gubitka. U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, regija mora nadoknaditi dokazivi gubitak do iznosa koji ne premašuje tu procjenu, uvećanog samo za nepredvidive troškove. Stoga, ako je iznos stvarnih gubitaka za predmetno razdoblje veći od privremene procjene, regija Ústí nadoknađuje gubitke samo do iznosa te procjene, uz iznimku nepredvidljivih troškova.

| (61) | U tom su pogledu češka tijela naglasila da nijedan pružatelj usluga prijevoza nije primio naknadu za osnovne usluge prijevoza veću od razine privremene objektivne procjene dokazivog gubitka obuhvaćenog ugovorima o pružanju javne usluge u 2005. i 2006. Osim toga, u 2006. tri pružatelja usluga prijevoza koji posluju u pet područja regije Ústí ostvarili su ekonomski gubitak. Iz dokumenata koje su dostavila češka tijela vidljivo je da su ta tri pružatelja usluga pokušala ostvariti dodatne naknade od regije Ústí. Regija Ústí, međutim, nije osigurala nikakve dodatne naknade te je na taj način primorala te pružatelje usluga da sami snose vlastite poslovne rizike. Češka su tijela dodatno naglasila da pružatelj usluge prijevoza ne može jednostrano odlučiti o prekidu pružanja usluga prijevoza na određenim linijama niti utjecati na opseg i učestalost ponuđene usluge. Ako pružatelj usluge prijevoza ne osigura osnovnu uslugu prijevoza utvrđenu njegovim ugovorom, regija Ústí ima pravo primijeniti ugovorne kazne. |
| --- | --- |

(61)

U tom su pogledu češka tijela naglasila da nijedan pružatelj usluga prijevoza nije primio naknadu za osnovne usluge prijevoza veću od razine privremene objektivne procjene dokazivog gubitka obuhvaćenog ugovorima o pružanju javne usluge u 2005. i 2006. Osim toga, u 2006. tri pružatelja usluga prijevoza koji posluju u pet područja regije Ústí ostvarili su ekonomski gubitak. Iz dokumenata koje su dostavila češka tijela vidljivo je da su ta tri pružatelja usluga pokušala ostvariti dodatne naknade od regije Ústí. Regija Ústí, međutim, nije osigurala nikakve dodatne naknade te je na taj način primorala te pružatelje usluga da sami snose vlastite poslovne rizike. Češka su tijela dodatno naglasila da pružatelj usluge prijevoza ne može jednostrano odlučiti o prekidu pružanja usluga prijevoza na određenim linijama niti utjecati na opseg i učestalost ponuđene usluge. Ako pružatelj usluge prijevoza ne osigura osnovnu uslugu prijevoza utvrđenu njegovim ugovorom, regija Ústí ima pravo primijeniti ugovorne kazne.

| (62) | Češka su tijela, međutim, potvrdila da Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu nije predviđena detaljnija definicija „nepredvidljivih troškova” te da je definicija tog pojma prepuštena pojedinačnim kupcima usluga prijevoza. Pojam nepredvidivih troškova detaljnije je utvrđen ugovorima o pružanju javne usluge koje je regija Ústí sklopila s pojedinačnim operatorima prijevoza. Nepredvidivi se troškovi odnose na okolnosti koje ne ovise o upravljanju društvima, poput prirodnih katastrofa, državnih intervencija u cijene, promjena trošarina, PDV-a itd. Češka su tijela dostavila Komisija odgovarajuće dijelove ugovora o pružanju javne usluge. |
| --- | --- |

(62)

Češka su tijela, međutim, potvrdila da Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu nije predviđena detaljnija definicija „nepredvidljivih troškova” te da je definicija tog pojma prepuštena pojedinačnim kupcima usluga prijevoza. Pojam nepredvidivih troškova detaljnije je utvrđen ugovorima o pružanju javne usluge koje je regija Ústí sklopila s pojedinačnim operatorima prijevoza. Nepredvidivi se troškovi odnose na okolnosti koje ne ovise o upravljanju društvima, poput prirodnih katastrofa, državnih intervencija u cijene, promjena trošarina, PDV-a itd. Češka su tijela dostavila Komisija odgovarajuće dijelove ugovora o pružanju javne usluge.

| (63) | Konačno, kad je riječ o četvrtom uvjetu iz predmeta Altmark, zaključak čeških tijela o svakoj od tri mjere naknade za pružanje javne usluge neznatno se razlikovao te će biti zasebno obrazložen. |
| --- | --- |

(63)

Konačno, kad je riječ o četvrtom uvjetu iz predmeta Altmark, zaključak čeških tijela o svakoj od tri mjere naknade za pružanje javne usluge neznatno se razlikovao te će biti zasebno obrazložen.

| (64) | Kad je riječ o ugovorima o pružanju javne usluge za 2005. i 2006. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (a)), češka su tijela tvrdila da bi te ugovore trebalo smatrati usklađenima s tim uvjetom na temelju usporedbe cijene usluga prijevoza u regiji Ústí u 2005. i cijena ponuđenih na temelju natječaja za dodjelu koncesija u 2007. i poslije. S obzirom na to da su natječaji za koncesije u 2007. bili transparentni, otvoreni i nediskriminirajući, cijene koje su ponuđene na tim natječajima bile su tržišne cijene kad cijena usluge prijevoza uključuje samo troškove tipičnog razumnog operatora i razumnu dobit. Iz analize razlika u cijenama vidljivo je da je prosječna cijena usluga prijevoza iznosila 30,60 CZK/km u 2005., odnosno 30,24 CZK/km u 2007. U 2005. cijena usluga regionalnog prijevoza kretala se između 21,50 CZK/km i 37,16 CZK/km. U 2007., nakon dovršetka postupaka odabira dugoročnih koncesija, cijene su se kretale između 25,48 CZK/km i 45,79 CZK/km. Češka tijela tvrde da iz te usporedbe slijedi da se cijena nije znatno razlikovala te da su razlike u cijenama među različitim područjima čak bile veće u 2007. nego u 2005. Iz iste je analize vidljivo i da se dobit nije znatno razlikovala između ugovora iz 2005. i 2007. Stoga treba smatrati da je dobit koju su ostvarili pružatelji usluge prijevoza u razdoblju koje se ispituje u skladu s četvrtim uvjetom iz predmeta Altmark. |
| --- | --- |

(64)

Kad je riječ o ugovorima o pružanju javne usluge za 2005. i 2006. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (a)), češka su tijela tvrdila da bi te ugovore trebalo smatrati usklađenima s tim uvjetom na temelju usporedbe cijene usluga prijevoza u regiji Ústí u 2005. i cijena ponuđenih na temelju natječaja za dodjelu koncesija u 2007. i poslije. S obzirom na to da su natječaji za koncesije u 2007. bili transparentni, otvoreni i nediskriminirajući, cijene koje su ponuđene na tim natječajima bile su tržišne cijene kad cijena usluge prijevoza uključuje samo troškove tipičnog razumnog operatora i razumnu dobit. Iz analize razlika u cijenama vidljivo je da je prosječna cijena usluga prijevoza iznosila 30,60 CZK/km u 2005., odnosno 30,24 CZK/km u 2007. U 2005. cijena usluga regionalnog prijevoza kretala se između 21,50 CZK/km i 37,16 CZK/km. U 2007., nakon dovršetka postupaka odabira dugoročnih koncesija, cijene su se kretale između 25,48 CZK/km i 45,79 CZK/km. Češka tijela tvrde da iz te usporedbe slijedi da se cijena nije znatno razlikovala te da su razlike u cijenama među različitim područjima čak bile veće u 2007. nego u 2005. Iz iste je analize vidljivo i da se dobit nije znatno razlikovala između ugovora iz 2005. i 2007. Stoga treba smatrati da je dobit koju su ostvarili pružatelji usluge prijevoza u razdoblju koje se ispituje u skladu s četvrtim uvjetom iz predmeta Altmark.

| (65) | Osim toga, češka su tijela dostavila stručno mišljenje profesora Tehničkog sveučilišta u Pragu (České vysoké učení technické v Praze) iz kojeg je vidljivo da su troškovi pružatelja usluga troškovi razboritih operatora. Jedina su iznimka bili podnositelj prigovora društvo DPÚK, čija je cijena usluga regionalnog prijevoza bila neodgovarajuće visoka te dva lokalna operatora čija je cijena bila preniska. |
| --- | --- |

(65)

Osim toga, češka su tijela dostavila stručno mišljenje profesora Tehničkog sveučilišta u Pragu (České vysoké učení technické v Praze) iz kojeg je vidljivo da su troškovi pružatelja usluga troškovi razboritih operatora. Jedina su iznimka bili podnositelj prigovora društvo DPÚK, čija je cijena usluga regionalnog prijevoza bila neodgovarajuće visoka te dva lokalna operatora čija je cijena bila preniska.

| (66) | Kad je riječ o ugovorima za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (b)) te od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (c)), češka su tijela tvrdila da je regija Ústí precizno definirala opseg zahtijevanih usluga te osigurala zainteresiranim pružateljima usluge prijevoza relevantne procjene prihoda na temelju povijesnih podataka. Stručno je mišljenje trebao osigurati pružatelj usluge prijevoza. Stručno je mišljenje odabranog pružatelja usluge prijevoza potom obvezujuće tijekom cijelog ugovornog razdoblja. Posljedično, jedini je kriterij pri odlučivanju bila cijena koji su ponudili zainteresirani pružatelji usluge prijevoza. |
| --- | --- |

(66)

Kad je riječ o ugovorima za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (b)) te od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (c)), češka su tijela tvrdila da je regija Ústí precizno definirala opseg zahtijevanih usluga te osigurala zainteresiranim pružateljima usluge prijevoza relevantne procjene prihoda na temelju povijesnih podataka. Stručno je mišljenje trebao osigurati pružatelj usluge prijevoza. Stručno je mišljenje odabranog pružatelja usluge prijevoza potom obvezujuće tijekom cijelog ugovornog razdoblja. Posljedično, jedini je kriterij pri odlučivanju bila cijena koji su ponudili zainteresirani pružatelji usluge prijevoza.

| (67) | Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge autobusnog prijevoza od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (b)), češka su tijela tvrdila da su ugovori o pružanju javne usluge na temelju kojih su naknade isplaćene sklopljeni nakon otvorenoga, transparentnog i nediskriminirajućeg natječajnog postupka. Činjenica da je drugi najbolji ponuditelj morao na kraju biti odabran jer je najbolji ponuditelj odbio pružanje zahtijevanih usluga, ne umanjuje otvorena, transparentna i bezuvjetna obilježja natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(67)

Kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge autobusnog prijevoza od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. (mjera iz uvodne izjave 42. točke (b)), češka su tijela tvrdila da su ugovori o pružanju javne usluge na temelju kojih su naknade isplaćene sklopljeni nakon otvorenoga, transparentnog i nediskriminirajućeg natječajnog postupka. Činjenica da je drugi najbolji ponuditelj morao na kraju biti odabran jer je najbolji ponuditelj odbio pružanje zahtijevanih usluga, ne umanjuje otvorena, transparentna i bezuvjetna obilježja natječajnog postupka.

| (68) | Cijena ponuđena u prvom krugu odabira bila je objektivna cijena postignuta u postupku odabira te ona, stoga, ispunjava treći i četvrti uvjet iz predmeta Altmarkt jer se na taj način osigurava da pružatelj usluge neće ostvariti neopravdanu dobit od pružanja usluge. Ugovori na temelju mjere iz uvodne izjave 42. točke (b) sklopljeni su za prijelazno razdoblje od devet mjeseci za devet od 15 područja regije Ústí. |
| --- | --- |

(68)

Cijena ponuđena u prvom krugu odabira bila je objektivna cijena postignuta u postupku odabira te ona, stoga, ispunjava treći i četvrti uvjet iz predmeta Altmarkt jer se na taj način osigurava da pružatelj usluge neće ostvariti neopravdanu dobit od pružanja usluge. Ugovori na temelju mjere iz uvodne izjave 42. točke (b) sklopljeni su za prijelazno razdoblje od devet mjeseci za devet od 15 područja regije Ústí.

| (69) | Ako Komisija smatra da prvi dio četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark nije ispunjen u pogledu mjere iz uvodne izjave 42. točke (b), češka tijela tvrdila su da se drugi dio uvjeta iz predmeta Altmark treba smatrati ispunjenim jer je odabir pružatelja usluge proveden u skladu s analizom troškova tipičnog pružatelja usluge koji posluje s razumnom dobiti. |
| --- | --- |

(69)

Ako Komisija smatra da prvi dio četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark nije ispunjen u pogledu mjere iz uvodne izjave 42. točke (b), češka tijela tvrdila su da se drugi dio uvjeta iz predmeta Altmark treba smatrati ispunjenim jer je odabir pružatelja usluge proveden u skladu s analizom troškova tipičnog pružatelja usluge koji posluje s razumnom dobiti.

| (70) | Konačno, kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge koje je dodijelila regija Ústí za usluge autobusnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. u izravnim pregovorima (mjera iz uvodne izjave 42. točke (c)), češka su tijela objasnila da je regija Ústí u najvećoj mogućoj mjeri osigurala da su usluge javnog prijevoza u pet područja u kojima nije bilo drugog najpovoljnijeg ponuditelja ponuđene po najnižoj mogućoj cijeni. Drugi krug dodjele koncesija organiziran je radi osiguranja osnovnih usluga javnog prijevoza do organizacije standardnoga (redovnog) postupka dodjele koncesija. Obavijest o drugom krugu dodjele koncesija objavljena je u nekoliko važnih čeških dnevnih novina 16. kolovoza 2006. (23) Češka su tijela dostavila dokumentaciju o drugom krugu dodjele koncesija. S obzirom na to da su ti ugovori trebali biti sklopljeni u roku od dva tjedna zbog neočekivanog povlačenja društva ČSAD Česká Lípa, te uzimajući u obzir da bi sve koncesije bile dodijeljene privremeno za razdoblje kraće od četiri mjeseca, regija je Ústí u postupak dodjele koncesija uključila kriterij za odabir da odabrani pružatelj usluge prijevoza mora osigurati početak pružanja usluge prijevoza od 9. rujna 2006., odnosno u roku od dva tjedna od objave postupka za dodjelu koncesija. |
| --- | --- |

(70)

Konačno, kad je riječ o naknadama za pružanje javne usluge koje je dodijelila regija Ústí za usluge autobusnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. u izravnim pregovorima (mjera iz uvodne izjave 42. točke (c)), češka su tijela objasnila da je regija Ústí u najvećoj mogućoj mjeri osigurala da su usluge javnog prijevoza u pet područja u kojima nije bilo drugog najpovoljnijeg ponuditelja ponuđene po najnižoj mogućoj cijeni. Drugi krug dodjele koncesija organiziran je radi osiguranja osnovnih usluga javnog prijevoza do organizacije standardnoga (redovnog) postupka dodjele koncesija. Obavijest o drugom krugu dodjele koncesija objavljena je u nekoliko važnih čeških dnevnih novina 16. kolovoza 2006. (23) Češka su tijela dostavila dokumentaciju o drugom krugu dodjele koncesija. S obzirom na to da su ti ugovori trebali biti sklopljeni u roku od dva tjedna zbog neočekivanog povlačenja društva ČSAD Česká Lípa, te uzimajući u obzir da bi sve koncesije bile dodijeljene privremeno za razdoblje kraće od četiri mjeseca, regija je Ústí u postupak dodjele koncesija uključila kriterij za odabir da odabrani pružatelj usluge prijevoza mora osigurati početak pružanja usluge prijevoza od 9. rujna 2006., odnosno u roku od dva tjedna od objave postupka za dodjelu koncesija.

| (71) | Međutim, s obzirom na to da se ugovori nisu mogli sklopiti na temelju drugog kruga dodjele koncesija jer je zaprimljena samo jedna ponuda za šest područja (24), regija Ústí sklopila je ugovore izravno s raspoloživim pružateljima usluge prijevoza. Prema češkim tijelima, nije bilo vremena za organizaciju trećeg kruga dodjele koncesija zbog izvanrednih okolnosti sklapanja tih ugovora, a zbog jednakih vremenskih ograničenja dostava stručnog mišljenja nije bila moguća. Češka tijela dodatno su naglasila da se cijena usluge prijevoza u svakom slučaju znatno ne razlikuje od cijene postignute u prvom i drugom krugu dodjele koncesija. Razliku u iznosu od približno 7 % može se smatrati standardnom s obzirom na činjenicu da je privremena raspodjela ljudskih i financijskih resursa za četveromjesečno razdoblje skuplja nego za dulje razdoblje. |
| --- | --- |

(71)

Međutim, s obzirom na to da se ugovori nisu mogli sklopiti na temelju drugog kruga dodjele koncesija jer je zaprimljena samo jedna ponuda za šest područja (24), regija Ústí sklopila je ugovore izravno s raspoloživim pružateljima usluge prijevoza. Prema češkim tijelima, nije bilo vremena za organizaciju trećeg kruga dodjele koncesija zbog izvanrednih okolnosti sklapanja tih ugovora, a zbog jednakih vremenskih ograničenja dostava stručnog mišljenja nije bila moguća. Češka tijela dodatno su naglasila da se cijena usluge prijevoza u svakom slučaju znatno ne razlikuje od cijene postignute u prvom i drugom krugu dodjele koncesija. Razliku u iznosu od približno 7 % može se smatrati standardnom s obzirom na činjenicu da je privremena raspodjela ljudskih i financijskih resursa za četveromjesečno razdoblje skuplja nego za dulje razdoblje.

4.2.   PRIMJEDBE O POSTOJANJU DRŽAVNE POTPORE U POGLEDU JAMSTAVA I DOKAPITALIZACIJE U KORIST DRUŠTVA DP ÚSTÍ

4.2.1.   Jamstva

| (72) | Kad je riječ o jamstvima u iznosu od 5 milijuna CZK i 35 milijuna CZK koje je dala općina Ústí nad Labem za osiguranje bankovnih kredita odobrenih društvu DP Ústí, češka su tijela tvrdila da bi ti krediti bili odobreni društvu DP Ústí i bez tih jamstava. Češka tijela naglašavaju da je društvu DP Ústí u 2007. odobren kredit od 40 milijuna CZK za dovršetak izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov te za nabavu dva autobusa. Taj je kredit odobrila Komerční banka, a.s., odnosno ista financijska institucija koja je u 2004. i 2005. odobrila dva kredita društvu DP Ústí za koje je općina Ústí nad Labem dala sporna jamstva. Instrument osiguranja tog kredita od 40 milijuna CZK bila je imovina društva DP Ústí. Zajmodavac tog kredita odabran je u otvorenom natječajnom postupku zbog čega je odabrana najbolja ponuda bez obzira na različite opcije osiguranja kredita, odnosno jamstvo koje je dala općina Ústí nad Labem ili jamstvo u obliku imovine društva. To je, prema češkim tijelima, dokaz da uvjeti kredita u 2007. nisu ovisili o obliku osiguranja te da je društvo DP Ústí moglo dobiti kredit po istim uvjetima i bez jamstva. Češka tijela tvrde da je tako bilo i u slučaju dva kredita u 2004. i 2005. te da jamstvom, stoga, nije osigurana nikakva ekonomska prednost za društvo DP Ústí. |
| --- | --- |

(72)

Kad je riječ o jamstvima u iznosu od 5 milijuna CZK i 35 milijuna CZK koje je dala općina Ústí nad Labem za osiguranje bankovnih kredita odobrenih društvu DP Ústí, češka su tijela tvrdila da bi ti krediti bili odobreni društvu DP Ústí i bez tih jamstava. Češka tijela naglašavaju da je društvu DP Ústí u 2007. odobren kredit od 40 milijuna CZK za dovršetak izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov te za nabavu dva autobusa. Taj je kredit odobrila Komerční banka, a.s., odnosno ista financijska institucija koja je u 2004. i 2005. odobrila dva kredita društvu DP Ústí za koje je općina Ústí nad Labem dala sporna jamstva. Instrument osiguranja tog kredita od 40 milijuna CZK bila je imovina društva DP Ústí. Zajmodavac tog kredita odabran je u otvorenom natječajnom postupku zbog čega je odabrana najbolja ponuda bez obzira na različite opcije osiguranja kredita, odnosno jamstvo koje je dala općina Ústí nad Labem ili jamstvo u obliku imovine društva. To je, prema češkim tijelima, dokaz da uvjeti kredita u 2007. nisu ovisili o obliku osiguranja te da je društvo DP Ústí moglo dobiti kredit po istim uvjetima i bez jamstva. Češka tijela tvrde da je tako bilo i u slučaju dva kredita u 2004. i 2005. te da jamstvom, stoga, nije osigurana nikakva ekonomska prednost za društvo DP Ústí.

| (73) | U svakom slučaju, sredstva dobivena kreditima nisu se mogla upotrijebiti za druge namjene osim izgradnje linije trolejbusa. Regija je Ústí područje niske kvalitete okoliša te je cilj projekta bilo poboljšanje tog stanja u regiji. Da društvu DP Ústí nije odobren kredit, ono bi bilo obvezno nastaviti pružati uslugu prijevoza. Prema češkim tijelima mjerom je učinkovito stavljen naglasak na zaštitu okoliša u odnosu na veće troškove izgradnje linije trolejbusa te, stoga, treba smatrati da je mjera u skladu s Ugovorom. |
| --- | --- |

(73)

U svakom slučaju, sredstva dobivena kreditima nisu se mogla upotrijebiti za druge namjene osim izgradnje linije trolejbusa. Regija je Ústí područje niske kvalitete okoliša te je cilj projekta bilo poboljšanje tog stanja u regiji. Da društvu DP Ústí nije odobren kredit, ono bi bilo obvezno nastaviti pružati uslugu prijevoza. Prema češkim tijelima mjerom je učinkovito stavljen naglasak na zaštitu okoliša u odnosu na veće troškove izgradnje linije trolejbusa te, stoga, treba smatrati da je mjera u skladu s Ugovorom.

4.2.2.   Dokapitalizacija društva DP Ústí

| (74) | Češka su tijela objasnila da su sredstva od dokapitalizacije u iznosu od 160 milijuna CZK namijenjena samo financiranju izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. Ona su se nalazila na zasebnom računu društva DP Ústí s kojeg su se obavljala plaćanja za izgradnju linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. |
| --- | --- |

(74)

Češka su tijela objasnila da su sredstva od dokapitalizacije u iznosu od 160 milijuna CZK namijenjena samo financiranju izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. Ona su se nalazila na zasebnom računu društva DP Ústí s kojeg su se obavljala plaćanja za izgradnju linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov.

| (75) | Ta je linija sastavni dio okosnice javnog gradskog prijevoza u općini Ústí nad Labem, koji se sastoji od ekološkog prijevoza trolejbusima velikog kapaciteta, koja je u općini u izgradnji od 1984. i koja se postupno pušta u promet od 1988. Izgradnja je linije posljednja faza izgradnje sustava, čijim će se dovršetkom glavni dio desne obale općine spojiti s okosnicom prijevoza trolejbusima. To je proširenje sustava u planu od 1996. |
| --- | --- |

(75)

Ta je linija sastavni dio okosnice javnog gradskog prijevoza u općini Ústí nad Labem, koji se sastoji od ekološkog prijevoza trolejbusima velikog kapaciteta, koja je u općini u izgradnji od 1984. i koja se postupno pušta u promet od 1988. Izgradnja je linije posljednja faza izgradnje sustava, čijim će se dovršetkom glavni dio desne obale općine spojiti s okosnicom prijevoza trolejbusima. To je proširenje sustava u planu od 1996.

| (76) | Prema češkim tijelima, posljedice će tog ulaganja biti znatno poboljšanje okolišnih uvjeta u općini, posebno smanjenje zagađenja zraka u području grada na desnoj obali, smanjenje razina buke od prometa na pogođenim linijama zbog upotrebe trolejbusa umjesto autobusa (prije svega, u noćnom prometu), smanjenje emisija na pogođenim linijama i smanjenje rizika fotokemijskog smoga u području Střekov. |
| --- | --- |

(76)

Prema češkim tijelima, posljedice će tog ulaganja biti znatno poboljšanje okolišnih uvjeta u općini, posebno smanjenje zagađenja zraka u području grada na desnoj obali, smanjenje razina buke od prometa na pogođenim linijama zbog upotrebe trolejbusa umjesto autobusa (prije svega, u noćnom prometu), smanjenje emisija na pogođenim linijama i smanjenje rizika fotokemijskog smoga u području Střekov.

| (77) | Češka su tijela u skladu s tim tvrdila da je dokapitalizacija obuhvaćena iznimkom predviđenom člankom 3. stavkom 1. točkom (b) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (25). Češka tijela tvrde da su ispunjeni uvjeti za primjenu članka 3. stavka 1. točke (b) jer i. je cilj izgradnje mreže trolejbusa koordinacija i optimizacija prijevoza; ii. ona uključuje infrastrukturne troškove koje ostali operatori u drugim vrstama cestovnog prijevoza nemaju; te iii. jer ne postoji druga, financijski manje zahtjevna mogućnost za ostvarivanje zajedničkog cilja politike (odnosno, usklađivanje prijevoza i smanjenja emisija CO2). |
| --- | --- |

(77)

Češka su tijela u skladu s tim tvrdila da je dokapitalizacija obuhvaćena iznimkom predviđenom člankom 3. stavkom 1. točkom (b) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1107/70 (25). Češka tijela tvrde da su ispunjeni uvjeti za primjenu članka 3. stavka 1. točke (b) jer i. je cilj izgradnje mreže trolejbusa koordinacija i optimizacija prijevoza; ii. ona uključuje infrastrukturne troškove koje ostali operatori u drugim vrstama cestovnog prijevoza nemaju; te iii. jer ne postoji druga, financijski manje zahtjevna mogućnost za ostvarivanje zajedničkog cilja politike (odnosno, usklađivanje prijevoza i smanjenja emisija CO2).

4.3.   PRIMJEDBE O DODATNIM MJERAMA DODIJELJENIMA DRUŠTVIMA DP ÚSTÍ I DP TEPLICE

| (78) | Društvo DP Ústí primilo je u 2005. dvije dodatne naknade u iznosu od 4 591 200 CZK i 7 335 000 CZK u pogledu svojih obveza pružanja javne usluge. Međutim, češka su tijela pojasnila da su se te naknade koje je dodijelila općina Ústí nad Labem, isključivo odnosile na općinski prijevoz unutar općine te da one nisu bile povezane s naknadama za regionalni prijevoz koje je dodijelila regija Ústí, a koje su predmet Odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(78)

Društvo DP Ústí primilo je u 2005. dvije dodatne naknade u iznosu od 4 591 200 CZK i 7 335 000 CZK u pogledu svojih obveza pružanja javne usluge. Međutim, češka su tijela pojasnila da su se te naknade koje je dodijelila općina Ústí nad Labem, isključivo odnosile na općinski prijevoz unutar općine te da one nisu bile povezane s naknadama za regionalni prijevoz koje je dodijelila regija Ústí, a koje su predmet Odluke o pokretanju postupka.

| (79) | Kad je riječ o mjerama dodijeljenima društvu DP Teplice, češka su tijela pojasnila da su se naknade koje je dodijelila općina Teplice i najam vozila odnosili isključivo na obveze pružanja javne usluge prijevoza unutar te općine. One, stoga, nisu bile povezane s naknadama za regionalni prijevoz koje je dodijelila regija Ústí, a koje su predmet Odluke o pokretanju postupka. U svakom slučaju, zbog odvajanja računa koje je primijenilo društvo DP Teplice, nije postojao rizik da bi te naknade na bilo koji način predstavljale unakrsne subvencije djelatnosti regionalnog prijevoza društva DP Teplice. Konačno, trolejbusi se, zbog svojih obilježja, ne mogu upotrebljavati za pružanje usluga regionalnog prijevoza izvan linija trolejbusa unutar općine Teplice. |
| --- | --- |

(79)

Kad je riječ o mjerama dodijeljenima društvu DP Teplice, češka su tijela pojasnila da su se naknade koje je dodijelila općina Teplice i najam vozila odnosili isključivo na obveze pružanja javne usluge prijevoza unutar te općine. One, stoga, nisu bile povezane s naknadama za regionalni prijevoz koje je dodijelila regija Ústí, a koje su predmet Odluke o pokretanju postupka. U svakom slučaju, zbog odvajanja računa koje je primijenilo društvo DP Teplice, nije postojao rizik da bi te naknade na bilo koji način predstavljale unakrsne subvencije djelatnosti regionalnog prijevoza društva DP Teplice. Konačno, trolejbusi se, zbog svojih obilježja, ne mogu upotrebljavati za pružanje usluga regionalnog prijevoza izvan linija trolejbusa unutar općine Teplice.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (80) | Društvo DPÚK bilo je jedina zainteresirana strana koja je dostavila primjedbe u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(80)

Društvo DPÚK bilo je jedina zainteresirana strana koja je dostavila primjedbe u odgovoru na Odluku o pokretanju postupka.

| (81) | Društvo DPÚK dostavilo je općenite primjedbe o pravnom okviru za naknade za obveze pružanja javne usluge u sektoru usluga regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici. Društvo DPÚK tvrdilo je da u Češkoj Republici nije došlo do liberalizacije sektora javnog prijevoza. Prema društvu DPÚK, to je značilo da su obveze operatora jasno utvrđene administrativnim odlukama o dodjeli licenci operatorima jer je češko zakonodavstvo utemeljeno na sustavu „obveza pružanja javne usluge” u smislu članka 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a ne na „ugovorima o pružanju javne usluge” u smislu članka 14. iste Uredbe. Društvo DPÚK tvrdi da na procjenu naknada za pružanje javne usluge iz Odluke o pokretanju postupka utječe netočno tumačenje relevantnog pravnog okvira. Ono dalje tvrdi da se u ovom slučaju presuda u predmetu Altmark ne može primijeniti jer se ona odnosi na sustav utemeljen na ugovorima o pružanju javne usluge, a ne na obvezama pružanja javne usluge kao u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(81)

Društvo DPÚK dostavilo je općenite primjedbe o pravnom okviru za naknade za obveze pružanja javne usluge u sektoru usluga regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici. Društvo DPÚK tvrdilo je da u Češkoj Republici nije došlo do liberalizacije sektora javnog prijevoza. Prema društvu DPÚK, to je značilo da su obveze operatora jasno utvrđene administrativnim odlukama o dodjeli licenci operatorima jer je češko zakonodavstvo utemeljeno na sustavu „obveza pružanja javne usluge” u smislu članka 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69, a ne na „ugovorima o pružanju javne usluge” u smislu članka 14. iste Uredbe. Društvo DPÚK tvrdi da na procjenu naknada za pružanje javne usluge iz Odluke o pokretanju postupka utječe netočno tumačenje relevantnog pravnog okvira. Ono dalje tvrdi da se u ovom slučaju presuda u predmetu Altmark ne može primijeniti jer se ona odnosi na sustav utemeljen na ugovorima o pružanju javne usluge, a ne na obvezama pružanja javne usluge kao u ovom slučaju.

| (82) | Na temelju toga je društvo DPÚK tvrdilo da obveze pružanja javne usluge i razina naknade ne mogu biti predmet pregovora između regionalnih tijela i operatora. One ne mogu podlijegati tržišnom natjecanju operatora jer je to nemoguće u sustavu utemeljenom na obvezama pružanja javne usluge, a naknada nije predstavljala ugovornu cijenu pruženih usluga prijevoza, već gubitak zbog ispunjavanja relevantnih obveza zbog primjene pravnih odredbi, nije ovisila o volji operatora i tijela te stoga o njoj nije bilo moguće pregovarati. Društvo DPÚK dalje je tvrdilo da je regija Ústí sklapanjem ugovora o pružanju javne usluge s operatorima odabranima na temelju tobožnjih natječajnih postupaka prekršila postojeće zakonodavstvo. Društvo DPÚK tvrdilo je da su takvi pokušaji primjene načela tržišnog natjecanja u suprotnosti sa sustavom utemeljenim na obvezama pružanja javne usluge, a stoga i nezakoniti. Društvo DPÚK tvrdilo je da su novoizabranim operatorima nezakonito dodijeljene licence i isplaćene naknade za pružanje javne usluge jer je ono nositelj prvotnih licenci za iste autobusne linije. Motiv je pristupa tijela regije Ústí njihova nespremnost da pozicioniranim operatorima isplate naknade na koje imaju pravo na temelju prava, a pozicionirani se operatori koji nisu spremni prihvatiti niže subvencije za poslovanje izlažu pritisku i zamjenjuju novim operatorima s pomoću nezakonitih tobožnjih natječajnih postupaka. Društvo DPÚK zahtijevalo je popravak stanja i dopuštenje za preuzimanje autobusa i zaposlenika trenutačnih nezakonito odabranih operatora te povratak ispunjavanju izvorno uvedenih obveza pružanja javne usluge koje su trebale prestati tek 2011. Osim toga, društvo DPÚK tvrdilo je da su podaci za razdoblje od 2006. do 2008. dokaz njegove tvrdnje da će konačni troškovi pružanja usluga regionalnog autobusnog prijevoza novih operatora biti veći. |
| --- | --- |

(82)

Na temelju toga je društvo DPÚK tvrdilo da obveze pružanja javne usluge i razina naknade ne mogu biti predmet pregovora između regionalnih tijela i operatora. One ne mogu podlijegati tržišnom natjecanju operatora jer je to nemoguće u sustavu utemeljenom na obvezama pružanja javne usluge, a naknada nije predstavljala ugovornu cijenu pruženih usluga prijevoza, već gubitak zbog ispunjavanja relevantnih obveza zbog primjene pravnih odredbi, nije ovisila o volji operatora i tijela te stoga o njoj nije bilo moguće pregovarati. Društvo DPÚK dalje je tvrdilo da je regija Ústí sklapanjem ugovora o pružanju javne usluge s operatorima odabranima na temelju tobožnjih natječajnih postupaka prekršila postojeće zakonodavstvo. Društvo DPÚK tvrdilo je da su takvi pokušaji primjene načela tržišnog natjecanja u suprotnosti sa sustavom utemeljenim na obvezama pružanja javne usluge, a stoga i nezakoniti. Društvo DPÚK tvrdilo je da su novoizabranim operatorima nezakonito dodijeljene licence i isplaćene naknade za pružanje javne usluge jer je ono nositelj prvotnih licenci za iste autobusne linije. Motiv je pristupa tijela regije Ústí njihova nespremnost da pozicioniranim operatorima isplate naknade na koje imaju pravo na temelju prava, a pozicionirani se operatori koji nisu spremni prihvatiti niže subvencije za poslovanje izlažu pritisku i zamjenjuju novim operatorima s pomoću nezakonitih tobožnjih natječajnih postupaka. Društvo DPÚK zahtijevalo je popravak stanja i dopuštenje za preuzimanje autobusa i zaposlenika trenutačnih nezakonito odabranih operatora te povratak ispunjavanju izvorno uvedenih obveza pružanja javne usluge koje su trebale prestati tek 2011. Osim toga, društvo DPÚK tvrdilo je da su podaci za razdoblje od 2006. do 2008. dokaz njegove tvrdnje da će konačni troškovi pružanja usluga regionalnog autobusnog prijevoza novih operatora biti veći.

| (83) | Konačno, društvo DPÚK naglasilo je da su novoizabrani operatori u brojnim slučajevima operatori općinskog autobusnog prijevoza, u vlasništvu relevantnih općina koje ih subvencioniraju, pa među tim operatorima i operatorima regionalnog putničkog prijevoza postoji nelojalna konkurencija. Društvo DPÚK tvrdilo je da je neprihvatljivo da je operatorima lokalnog autobusnog prijevoza dopušteno prometovanje na regionalnim linijama izvan područja njihove općine. |
| --- | --- |

(83)

Konačno, društvo DPÚK naglasilo je da su novoizabrani operatori u brojnim slučajevima operatori općinskog autobusnog prijevoza, u vlasništvu relevantnih općina koje ih subvencioniraju, pa među tim operatorima i operatorima regionalnog putničkog prijevoza postoji nelojalna konkurencija. Društvo DPÚK tvrdilo je da je neprihvatljivo da je operatorima lokalnog autobusnog prijevoza dopušteno prometovanje na regionalnim linijama izvan područja njihove općine.

| (84) | Kad je riječ o jamstvu i dokapitalizaciji općine Ústí nad Labem, društvo DPÚK tvrdilo je da je ono tijelima predložilo znatno jeftiniju alternativu za ekološki prihvatljivu uslugu lokalnog prijevoza na liniji Ústí nad Labem – Střekov (uz upotrebu autobusa na komprimirani prirodni plin umjesto trolejbusa društva DP Ústí), koja je odbačena. |
| --- | --- |

(84)

Kad je riječ o jamstvu i dokapitalizaciji općine Ústí nad Labem, društvo DPÚK tvrdilo je da je ono tijelima predložilo znatno jeftiniju alternativu za ekološki prihvatljivu uslugu lokalnog prijevoza na liniji Ústí nad Labem – Střekov (uz upotrebu autobusa na komprimirani prirodni plin umjesto trolejbusa društva DP Ústí), koja je odbačena.

| (85) | Kad je riječ o mjerama koje su prema Odluci o pokretanju postupka dodijeljene prije pristupanja Češke Republike Uniji, društvo DPÚK tvrdilo je da sve te mjere imaju dugoročni učinak koji u velikoj mjeri nadilazi datum pristupanja. |
| --- | --- |

(85)

Kad je riječ o mjerama koje su prema Odluci o pokretanju postupka dodijeljene prije pristupanja Češke Republike Uniji, društvo DPÚK tvrdilo je da sve te mjere imaju dugoročni učinak koji u velikoj mjeri nadilazi datum pristupanja.

| (86) | Kad je riječ o procjeni Komisije prijenosa upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja u korist društva DP Děčín, društvo DP Ústí tvrdilo je da je analiza iz Odluke o pokretanju postupka netočna jer se prag de minimis ne primjenjuje u sektoru javnog prijevoza. |
| --- | --- |

(86)

Kad je riječ o procjeni Komisije prijenosa upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja u korist društva DP Děčín, društvo DP Ústí tvrdilo je da je analiza iz Odluke o pokretanju postupka netočna jer se prag de minimis ne primjenjuje u sektoru javnog prijevoza.

| (87) | Društvo DPÚK nije imalo primjedbi na pojam nepredvidivih troškova ni na činjenicu da se zahvaljujući prethodnom utvrđivanju najviše cijene za naknadu na temelju nacionalne statističke analize može jamčiti izostanak prekomjernih naknada operatorima. |
| --- | --- |

(87)

Društvo DPÚK nije imalo primjedbi na pojam nepredvidivih troškova ni na činjenicu da se zahvaljujući prethodnom utvrđivanju najviše cijene za naknadu na temelju nacionalne statističke analize može jamčiti izostanak prekomjernih naknada operatorima.

6.   PRIMJEDBE ČEŠKE REPUBLIKE O PRIMJEDBAMA ZAINTERESIRANE STRANE

| (88) | Češka se tijela nisu složila s tumačenjem pravnog okvira za naknade za obveze pružanja javne usluge u sektoru usluga regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici koje je navelo društvo DPÚK u svojim podnescima. Češka se tijela nisu složila ni s tvrdnjom društva DPÚK da usluge javnog prijevoza u Češkoj Republici još uvijek nisu liberalizirane. |
| --- | --- |

(88)

Češka se tijela nisu složila s tumačenjem pravnog okvira za naknade za obveze pružanja javne usluge u sektoru usluga regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici koje je navelo društvo DPÚK u svojim podnescima. Češka se tijela nisu složila ni s tvrdnjom društva DPÚK da usluge javnog prijevoza u Češkoj Republici još uvijek nisu liberalizirane.

| (89) | Češka su tijela tvrdila da nacionalni zakonodavni okvir uključuje dvije mogućnosti za organiziranje javnog autobusnog prijevoza na temelju sustava obveza pružanja javne usluge: i. na temelju ugovora o pružanju javne usluge na temelju članka 19. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69; te ii. na temelju odluke kojom se jednostrano nameće obveza pružanja javne usluge. Druga se vrsta, međutim, upotrebljava vrlo ograničeno. U regiji se Ústí sve usluge regionalnoga autobusnog prijevoza trenutačno temelje na ugovorima sklopljenima nakon otvorenih, transparentnih i nediskriminirajućih natječajnih postupaka. Češka su tijela tvrdila da, unatoč određenim razlikama u upotrijebljenim pojmovima, ugovori o pružanju javne usluge odgovaraju ugovorima o pružanju javne usluge u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69. To je vidljivo iz tumačenja Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, kao i iz tumačenja iz različitih odluka mjerodavnih tijela. |
| --- | --- |

(89)

Češka su tijela tvrdila da nacionalni zakonodavni okvir uključuje dvije mogućnosti za organiziranje javnog autobusnog prijevoza na temelju sustava obveza pružanja javne usluge: i. na temelju ugovora o pružanju javne usluge na temelju članka 19. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69; te ii. na temelju odluke kojom se jednostrano nameće obveza pružanja javne usluge. Druga se vrsta, međutim, upotrebljava vrlo ograničeno. U regiji se Ústí sve usluge regionalnoga autobusnog prijevoza trenutačno temelje na ugovorima sklopljenima nakon otvorenih, transparentnih i nediskriminirajućih natječajnih postupaka. Češka su tijela tvrdila da, unatoč određenim razlikama u upotrijebljenim pojmovima, ugovori o pružanju javne usluge odgovaraju ugovorima o pružanju javne usluge u smislu Uredbe (EEZ) br. 1191/69. To je vidljivo iz tumačenja Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, kao i iz tumačenja iz različitih odluka mjerodavnih tijela.

| (90) | Češka su tijela pojasnila i da je licenca za pružanje usluga autobusnog prijevoza dozvola izdana operatoru za pružanje usluga autobusnog prijevoza na pojedinačnim linijama, ali da ona ne predstavlja povjeravanje obveza pružanja javne usluge. Te se obveze povjeravaju operatorima putem ugovora o pružanju javne usluge između operatora i mjerodavnog tijela (u ovom slučaju, regije Ústí). Dozvolu za određenu autobusnu liniju može dobiti više operatora, ali se naknada za pružanje javne usluge dodjeljuje samo operatoru koji je s regionalnim tijelima sklopio ugovor za tu liniju ili kojem je obveza uvedena odlukom tijela. Osim toga, licenca nije mogla predstavljati odluku o uvođenju obveza pružanja javne usluge u smislu članka 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 jer njome nije predviđena dodjela naknade za financijsko opterećenje koje je posljedica obveze kako je propisano člankom 6. iste Uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Češka su tijela pojasnila i da je licenca za pružanje usluga autobusnog prijevoza dozvola izdana operatoru za pružanje usluga autobusnog prijevoza na pojedinačnim linijama, ali da ona ne predstavlja povjeravanje obveza pružanja javne usluge. Te se obveze povjeravaju operatorima putem ugovora o pružanju javne usluge između operatora i mjerodavnog tijela (u ovom slučaju, regije Ústí). Dozvolu za određenu autobusnu liniju može dobiti više operatora, ali se naknada za pružanje javne usluge dodjeljuje samo operatoru koji je s regionalnim tijelima sklopio ugovor za tu liniju ili kojem je obveza uvedena odlukom tijela. Osim toga, licenca nije mogla predstavljati odluku o uvođenju obveza pružanja javne usluge u smislu članka 1. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 jer njome nije predviđena dodjela naknade za financijsko opterećenje koje je posljedica obveze kako je propisano člankom 6. iste Uredbe.

| (91) | Češka su tijela dalje smatrala da su naknade isplaćene na temelju ugovora o pružanju javne usluge u skladu s kriterijima iz predmeta Altmark te zbog toga nisu o njima obavijestila Komisiju. |
| --- | --- |

(91)

Češka su tijela dalje smatrala da su naknade isplaćene na temelju ugovora o pružanju javne usluge u skladu s kriterijima iz predmeta Altmark te zbog toga nisu o njima obavijestila Komisiju.

| (92) | Češka su tijela tvrdila da su se, zbog otvorenih, transparentnih i nediskriminirajućih postupaka odabira, usluge autobusnog prijevoza u okviru obveze pružanja javne usluge u regiji Ústí pružale po povoljnijim cijenama u odnosu na ranije. Posljedica je toga činjenica da se regija Ústí učinkovitije koristi svojim resursima nego da je trebala isplatiti naknadu za gubitke koju je jednostrano zahtijevalo društvo DPÚK. |
| --- | --- |

(92)

Češka su tijela tvrdila da su se, zbog otvorenih, transparentnih i nediskriminirajućih postupaka odabira, usluge autobusnog prijevoza u okviru obveze pružanja javne usluge u regiji Ústí pružale po povoljnijim cijenama u odnosu na ranije. Posljedica je toga činjenica da se regija Ústí učinkovitije koristi svojim resursima nego da je trebala isplatiti naknadu za gubitke koju je jednostrano zahtijevalo društvo DPÚK.

| (93) | Kad je riječ o tvrdnjama društva DPÚK o jamstvu i dokapitalizaciji općine Ústí nad Labem, češka su tijela pojasnila da je u toj općini mreža trolejbusa već postojala te da su te mjere upotrijebljene za međusobno povezivanje dvije postojeće mreže trolejbusa. Stoga su nove linije trolejbusa bile samo dopuna postojeće mreže trolejbusa koja je u postupnoj izgradnji od 1988. Konačno, češka su tijela tvrdila da ne postoji službena evidencija o službenim podnescima društva DPÚK u pogledu alternativnog projekta za osiguranje ekološkog prijevoza u općini. Projekt u prilogu podnesku društva DPÚK datira iz lipnja 2001. te, stoga, nije bio relevantan u trenutku mjera koje se procjenjuju. |
| --- | --- |

(93)

Kad je riječ o tvrdnjama društva DPÚK o jamstvu i dokapitalizaciji općine Ústí nad Labem, češka su tijela pojasnila da je u toj općini mreža trolejbusa već postojala te da su te mjere upotrijebljene za međusobno povezivanje dvije postojeće mreže trolejbusa. Stoga su nove linije trolejbusa bile samo dopuna postojeće mreže trolejbusa koja je u postupnoj izgradnji od 1988. Konačno, češka su tijela tvrdila da ne postoji službena evidencija o službenim podnescima društva DPÚK u pogledu alternativnog projekta za osiguranje ekološkog prijevoza u općini. Projekt u prilogu podnesku društva DPÚK datira iz lipnja 2001. te, stoga, nije bio relevantan u trenutku mjera koje se procjenjuju.

7.   PROCJENA MJERA

| (94) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, sve potpore koje dodjeljuje država članica ili koje se dodjeljuju državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili prodaje određene robe u povoljniji položaj, nije u skladu sa zajedničkim tržištem u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(94)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora, sve potpore koje dodjeljuje država članica ili koje se dodjeljuju državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili prodaje određene robe u povoljniji položaj, nije u skladu sa zajedničkim tržištem u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.

| (95) | Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. ugovora moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava; ii. mora predstavljati prednost u korist primatelja; iii. ta prednost mora biti selektivna; te iv. mjera mora predstavljati narušavanje ili prijetnju narušavanjem tržišnog natjecanja te imati potencijalni utjecaj na trgovinu među državama članicama |
| --- | --- |

(95)

Kako bi se mjera smatrala potporom u smislu članka 107. stavka 1. ugovora moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera mora biti pripisiva državi i mora se financirati iz državnih sredstava; ii. mora predstavljati prednost u korist primatelja; iii. ta prednost mora biti selektivna; te iv. mjera mora predstavljati narušavanje ili prijetnju narušavanjem tržišnog natjecanja te imati potencijalni utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (96) | Komisija će ispitati jesu li svi navedeni uvjeti ispunjeni u pogledu sljedećih pet mjera:






  (a) | naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslavu Ohemu, Petru Frommelu, Petru Stejskalu i Vilému Graupneru za pružanje usluga regionalnog prijevoza u 2005. i 2006.; |
| --- | --- | --- |

(96)

Komisija će ispitati jesu li svi navedeni uvjeti ispunjeni u pogledu sljedećih pet mjera:

(a)

naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslavu Ohemu, Petru Frommelu, Petru Stejskalu i Vilému Graupneru za pružanje usluga regionalnog prijevoza u 2005. i 2006.;

| (b) | naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most i ZDAR, a.s. za pružanje usluga regionalnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.; |
| --- | --- |

(b)

naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most i ZDAR, a.s. za pružanje usluga regionalnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007.;

| (c) | naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov i DP Mladá Boleslav za pružanje usluga regionalnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.; |
| --- | --- |

(c)

naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge koje je regija Ústí dodijelila društvima ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov i DP Mladá Boleslav za pružanje usluga regionalnog prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006.;

| (d) | jamstava od 23. srpnja 2004., odnosno 11. travnja 2005. koje je općina Ústí nad Labem dala u korist društva DP Ústí za osiguranje kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK; |
| --- | --- |

(d)

jamstava od 23. srpnja 2004., odnosno 11. travnja 2005. koje je općina Ústí nad Labem dala u korist društva DP Ústí za osiguranje kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK;

| (e) | dokapitalizacije društva DP Ústí u iznosu od 160 milijuna CZK koje je provela općina Ústí nad Labem u 2006. |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizacije društva DP Ústí u iznosu od 160 milijuna CZK koje je provela općina Ústí nad Labem u 2006.

7.1.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

7.1.1.   Naknade za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge (mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c))

7.1.1.1.   Državna sredstva

| (97) | Naknade za pružanje javne usluge autobusnog prijevoza isplaćene su na temelju ugovora sklopljenih između regije Ústí i operatora navedenih u uvodnoj izjavi 96. točkama (a), (b) i (c) iz javnog proračuna tih tijela. Te su naknade, stoga, pripisive državi i dodijeljene iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(97)

Naknade za pružanje javne usluge autobusnog prijevoza isplaćene su na temelju ugovora sklopljenih između regije Ústí i operatora navedenih u uvodnoj izjavi 96. točkama (a), (b) i (c) iz javnog proračuna tih tijela. Te su naknade, stoga, pripisive državi i dodijeljene iz državnih sredstava.

7.1.1.2.   Ekonomska prednost

| (98) | Iz presude u predmetu Altmark slijedi da naknada koju poduzećima dodjeljuje država ili koja im se dodjeljuje iz državnih sredstava kao protunaknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge ne predstavlja prednost u korist predmetnih poduzeća te, stoga, ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, uz uvjet da su ispunjena sljedeća četiri kumulativna uvjeta:






  (a) | poduzeću primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene; |
| --- | --- | --- |

(98)

Iz presude u predmetu Altmark slijedi da naknada koju poduzećima dodjeljuje država ili koja im se dodjeljuje iz državnih sredstava kao protunaknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge ne predstavlja prednost u korist predmetnih poduzeća te, stoga, ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, uz uvjet da su ispunjena sljedeća četiri kumulativna uvjeta:

(a)

poduzeću primatelju moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene;

| (b) | parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju prethodno biti objektivno i transparentno utvrđeni; |
| --- | --- |

(b)

parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju prethodno biti objektivno i transparentno utvrđeni;

| (c) | naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri ispunjavanju obveza javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od pružanja tih usluga; |
| --- | --- |

(c)

naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri ispunjavanju obveza javne usluge, uzimajući u obzir relevantne primitke i razumnu dobit od pružanja tih usluga;

| (d) | u posebnom slučaju, ako poduzeće kojem su povjerene obveze pružanja javne usluge nije odabrano u postupku javne nabave kojim bi se omogućio odabir ponuditelja sposobnog za pružanje tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjavanje zahtjeva javnih usluga, snosilo pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjavanja tih obveza. |
| --- | --- |

(d)

u posebnom slučaju, ako poduzeće kojem su povjerene obveze pružanja javne usluge nije odabrano u postupku javne nabave kojim bi se omogućio odabir ponuditelja sposobnog za pružanje tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva za ispunjavanje zahtjeva javnih usluga, snosilo pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit od ispunjavanja tih obveza.

| (99) | Kako bi se isključilo postojanje ekonomske prednosti u slučaju dodjele naknade poduzećima kao protunaknade za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, presudom u predmetu Altmark zahtijeva se kumulativno ispunjavanje sva četiri uvjeta. |
| --- | --- |

(99)

Kako bi se isključilo postojanje ekonomske prednosti u slučaju dodjele naknade poduzećima kao protunaknade za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, presudom u predmetu Altmark zahtijeva se kumulativno ispunjavanje sva četiri uvjeta.

| (100) | Kad je riječ o prvom uvjetu, obveza je pružanja javne usluge prijevoza u kopnenom prometu zahtjev za osiguranje usluga prijevoza u općem interesu koje operator, kad bi razmatrao vlastite poslovne interese, ne bi pružao ili ne bi pružao u istom opsegu ili po istim uvjetima bez naknade (26). Bez tih ograničenja države članice imaju široko diskrecijsko pravo pri utvrđivanju obveza pružanja javne usluge u skladu s potrebama krajnjih korisnika. U takvim je slučajevima zadatak Komisije osigurati da se to diskrecijsko pravo primjenjuje bez očitih grešaka u pogledu definicije obveze pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(100)

Kad je riječ o prvom uvjetu, obveza je pružanja javne usluge prijevoza u kopnenom prometu zahtjev za osiguranje usluga prijevoza u općem interesu koje operator, kad bi razmatrao vlastite poslovne interese, ne bi pružao ili ne bi pružao u istom opsegu ili po istim uvjetima bez naknade (26). Bez tih ograničenja države članice imaju široko diskrecijsko pravo pri utvrđivanju obveza pružanja javne usluge u skladu s potrebama krajnjih korisnika. U takvim je slučajevima zadatak Komisije osigurati da se to diskrecijsko pravo primjenjuje bez očitih grešaka u pogledu definicije obveze pružanja javne usluge.

| (101) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka već naglasila da su joj češka tijela dostavila ugovore na temelju kojih su tijela regije Ústí s operatorima organizirala ispunjavanje obveza pružanja javne usluge. Tim je ugovorima definirano područje primjene obveze pružanja usluga prijevoza. Točnije, tim su ugovorima utvrđene linije na kojima prometuju pružatelji usluge autobusnog prijevoza, redovi vožnje i objektivna procjena dokazivog gubitka. Dokaz je za činjenicu da se tim linijama ne može prometovati na komercijalnoj osnovi usporedba očekivanog dokazivog gubitka i stvarnog gubitka na tim linijama kako je navedeno u prethodnim tablicama 1. do 9. Osim toga, operatori ne mogu jednostrano odlučiti o prekidu prometovanja na neprofitabilnim linijama niti mogu utjecati na opseg i učestalost usluga na linijama kojima prometuju. Oni, stoga, snose određeni stupanj poslovnog rizika koji proizlazi iz činjenice da se mogu suočiti s ekonomskim gubitkom ako su njihovi operativni gubici veći od iznosa koji je prethodno utvrđen objektivnom procjenom dokazivoga gubitka. Komisija, prema tome, zaključuje da, kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c), postoje stvarne obveze pružanja javne usluge koje su unaprijed jasno utvrđene. Stoga je prvi uvjet iz predmeta Altmark ispunjen. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka već naglasila da su joj češka tijela dostavila ugovore na temelju kojih su tijela regije Ústí s operatorima organizirala ispunjavanje obveza pružanja javne usluge. Tim je ugovorima definirano područje primjene obveze pružanja usluga prijevoza. Točnije, tim su ugovorima utvrđene linije na kojima prometuju pružatelji usluge autobusnog prijevoza, redovi vožnje i objektivna procjena dokazivog gubitka. Dokaz je za činjenicu da se tim linijama ne može prometovati na komercijalnoj osnovi usporedba očekivanog dokazivog gubitka i stvarnog gubitka na tim linijama kako je navedeno u prethodnim tablicama 1. do 9. Osim toga, operatori ne mogu jednostrano odlučiti o prekidu prometovanja na neprofitabilnim linijama niti mogu utjecati na opseg i učestalost usluga na linijama kojima prometuju. Oni, stoga, snose određeni stupanj poslovnog rizika koji proizlazi iz činjenice da se mogu suočiti s ekonomskim gubitkom ako su njihovi operativni gubici veći od iznosa koji je prethodno utvrđen objektivnom procjenom dokazivoga gubitka. Komisija, prema tome, zaključuje da, kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c), postoje stvarne obveze pružanja javne usluge koje su unaprijed jasno utvrđene. Stoga je prvi uvjet iz predmeta Altmark ispunjen.

| (102) | Kad je riječ o drugom uvjetu iz predmeta Altmark, parametri koji služe kao osnova za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni kako bi se osiguralo da ne predstavljaju ekonomsku prednost koja bi stavila poduzeće primatelja u povoljniji položaj u odnosu na konkurentna poduzeća. Potreba da se unaprijed utvrde parametri za naknadu ne znači da ta naknada mora biti izračunana temeljem točno određene formule. Umjesto toga, važno je da je od samoga početka jasno kako će naknada biti utvrđena. |
| --- | --- |

(102)

Kad je riječ o drugom uvjetu iz predmeta Altmark, parametri koji služe kao osnova za izračun naknade moraju biti unaprijed objektivno i transparentno utvrđeni kako bi se osiguralo da ne predstavljaju ekonomsku prednost koja bi stavila poduzeće primatelja u povoljniji položaj u odnosu na konkurentna poduzeća. Potreba da se unaprijed utvrde parametri za naknadu ne znači da ta naknada mora biti izračunana temeljem točno određene formule. Umjesto toga, važno je da je od samoga početka jasno kako će naknada biti utvrđena.

| (103) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka naglasila da je naknada za pružanje javne usluge izračunana u skladu s ugovorima na temelju očekivane cijene po kilometru i predviđenih prihoda. Komisija je potvrdila da se tom metodologijom može osigurati ex ante izračun naknade objektivno i transparentno. Međutim, Komisija u ovom slučaju nije primila dovoljno informacija o metodologiji utvrđivanja razine očekivanih cijena po kilometru i zato nije mogla zaključiti je li ispunjen drugi uvjet iz predmeta Altmark. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka naglasila da je naknada za pružanje javne usluge izračunana u skladu s ugovorima na temelju očekivane cijene po kilometru i predviđenih prihoda. Komisija je potvrdila da se tom metodologijom može osigurati ex ante izračun naknade objektivno i transparentno. Međutim, Komisija u ovom slučaju nije primila dovoljno informacija o metodologiji utvrđivanja razine očekivanih cijena po kilometru i zato nije mogla zaključiti je li ispunjen drugi uvjet iz predmeta Altmark.

| (104) | Češka su tijela objasnila da su važećim češkim zakonodavstvom utvrđeni parametri za izračun isplata naknade, posebno troškovi usluga, prihodi i razumna dobit. Posljedično, u svakom su ugovoru koji je s operatorima sklopila regija Ústí bili navedeni relevantni parametri za izračun objektivne procjene dokazivoga gubitka. Ta se procjena temelji na razlici između (a) ugovorene cijene po kilometru iz ugovora; te (b) prihoda operatora odgovarajuće usluge. Cijena je po kilometru uključivala i. troškove poslovanja; i ii. razumnu dobit. |
| --- | --- |

(104)

Češka su tijela objasnila da su važećim češkim zakonodavstvom utvrđeni parametri za izračun isplata naknade, posebno troškovi usluga, prihodi i razumna dobit. Posljedično, u svakom su ugovoru koji je s operatorima sklopila regija Ústí bili navedeni relevantni parametri za izračun objektivne procjene dokazivoga gubitka. Ta se procjena temelji na razlici između (a) ugovorene cijene po kilometru iz ugovora; te (b) prihoda operatora odgovarajuće usluge. Cijena je po kilometru uključivala i. troškove poslovanja; i ii. razumnu dobit.

| (105) | Kad je riječ o razlikama po kilometru svakog operatora, češka su tijela objasnila da su one odraz različitih okolnosti svakog operatora (primjerice, troškovi po kilometru prirodno se razlikuju u ruralnim i prigradskim područjima). U svakom slučaju, svi parametri za izračun cijena svakog operatora jasno su unaprijed utvrđeni pojedinačnim ugovorima. Regionalna su tijela imala i ovlasti za provjeru točnosti podataka uporabljenih za te procjene i njihovog podudaranja s okolnostima u kojima se nalazi određeni operator. |
| --- | --- |

(105)

Kad je riječ o razlikama po kilometru svakog operatora, češka su tijela objasnila da su one odraz različitih okolnosti svakog operatora (primjerice, troškovi po kilometru prirodno se razlikuju u ruralnim i prigradskim područjima). U svakom slučaju, svi parametri za izračun cijena svakog operatora jasno su unaprijed utvrđeni pojedinačnim ugovorima. Regionalna su tijela imala i ovlasti za provjeru točnosti podataka uporabljenih za te procjene i njihovog podudaranja s okolnostima u kojima se nalazi određeni operator.

| (106) | Komisija, stoga, smatra da su parametri za izračun naknade za svakog operatora unaprijed utvrđeni objektivno i transparentno. Stoga je drugi uvjet iz predmeta Altmark ispunjen u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c). |
| --- | --- |

(106)

Komisija, stoga, smatra da su parametri za izračun naknade za svakog operatora unaprijed utvrđeni objektivno i transparentno. Stoga je drugi uvjet iz predmeta Altmark ispunjen u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c).

| (107) | Kad je riječ o trećem uvjetu iz predmeta Altmark, Komisija napominje da se konačna namira i isplata naknade odvija tek nakon što određeni operator dostavi dokumentirani dokaz stvarnih gubitaka nastalih pri pružanju usluge. Istodobno, najveći je iznos naknade unaprijed ograničen objektivnom procjenom dokazivog gubitka, koja je obuhvaćena ugovorom. |
| --- | --- |

(107)

Kad je riječ o trećem uvjetu iz predmeta Altmark, Komisija napominje da se konačna namira i isplata naknade odvija tek nakon što određeni operator dostavi dokumentirani dokaz stvarnih gubitaka nastalih pri pružanju usluge. Istodobno, najveći je iznos naknade unaprijed ograničen objektivnom procjenom dokazivog gubitka, koja je obuhvaćena ugovorom.

| (108) | U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, objektivna je procjena dokazivoga gubitka prethodno utvrđena gornja granica iznad koje nadležno tijelo ne može nadoknaditi stvarne gubitke (27). Stoga, ako, nakon ispunjavanja ugovornih obveza, operator zatraži veću naknadu gubitaka, javna tijela ne mogu podmiriti te gubitke. Ako su, u suprotnom slučaju, stvarni gubici manji od očekivanih procijenjenih gubitaka, nadoknađuju se samo stvarni gubici. |
| --- | --- |

(108)

U skladu s člankom 19.b stavkom 3. Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, objektivna je procjena dokazivoga gubitka prethodno utvrđena gornja granica iznad koje nadležno tijelo ne može nadoknaditi stvarne gubitke (27). Stoga, ako, nakon ispunjavanja ugovornih obveza, operator zatraži veću naknadu gubitaka, javna tijela ne mogu podmiriti te gubitke. Ako su, u suprotnom slučaju, stvarni gubici manji od očekivanih procijenjenih gubitaka, nadoknađuju se samo stvarni gubici.

| (109) | Dokaz je tome činjenica da je naknada koja je stvarno isplaćena operatorima navedena u tablicama 2., 4., 7. i 9., u brojnim slučajevima manja od predviđenih gubitaka utvrđenih ugovorom, navedenih u naslovu „ukupni dokazivi gubitak” u tablicama 1., 3., 6. i 8. |
| --- | --- |

(109)

Dokaz je tome činjenica da je naknada koja je stvarno isplaćena operatorima navedena u tablicama 2., 4., 7. i 9., u brojnim slučajevima manja od predviđenih gubitaka utvrđenih ugovorom, navedenih u naslovu „ukupni dokazivi gubitak” u tablicama 1., 3., 6. i 8.

| (110) | Povećanje je tih gornjih granica moguće samo u slučaju nepredvidivih troškova, što, međutim, nije bio slučaj ni jednom ugovoru o pružanju usluge regionalnog prijevoza koji se ispituje u ovoj Odluci. Kad je riječ o pojmu „nepredvidljivih troškova”, u pogledu kojeg je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, on se odnosi na troškove koji ne ovise o upravljačkim odlukama društava, već troškove koji su posljedica prirodnih katastrofa, državnih intervencija u cijene, promjena trošarina, PDV-a itd. Kako bi zatražili naknadu, operatori moraju dokazati da su ti troškovi doista nastali pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge. Postojanjem te iznimke od najvećeg iznosa naknade, međutim, ne narušava se sposobnost mehanizma naknada za osiguranje da konačna naknada isplaćena operatoru ne premašuje stvarne gubitke. |
| --- | --- |

(110)

Povećanje je tih gornjih granica moguće samo u slučaju nepredvidivih troškova, što, međutim, nije bio slučaj ni jednom ugovoru o pružanju usluge regionalnog prijevoza koji se ispituje u ovoj Odluci. Kad je riječ o pojmu „nepredvidljivih troškova”, u pogledu kojeg je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, on se odnosi na troškove koji ne ovise o upravljačkim odlukama društava, već troškove koji su posljedica prirodnih katastrofa, državnih intervencija u cijene, promjena trošarina, PDV-a itd. Kako bi zatražili naknadu, operatori moraju dokazati da su ti troškovi doista nastali pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge. Postojanjem te iznimke od najvećeg iznosa naknade, međutim, ne narušava se sposobnost mehanizma naknada za osiguranje da konačna naknada isplaćena operatoru ne premašuje stvarne gubitke.

| (111) | Kad je riječ o utvrđivanju razumne dobiti, koje je dio izračuna troškova i u pogledu kojeg je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, češka su tijela navela da je prosječna dobit u 2005. iznosila 1,53 CZK po kilometru. Uz prosječnu cijenu po kilometru koja je u 2005. iznosila 30,60 CZK/km, prosječna je profitna marža iznosila približno 5 %, što Komisija smatra objektivnim. U 2007. prosječna je dobit iznosila 0,97 CZK/km, a prosječna cijena po kilometru 30,24 CZK/km. Stoga je prosječna profitna marža iznosila približno 3,2 %. Češka tijela nisu dostavila iznose prosječne dobiti za 2006. Međutim, vjerojatno je da je prosječna profitna marža za 2006. na istoj razini kao i za 2005. i 2007. jer su se ostali relevantni iznosi (poput prosječne cijene po kilometru, koja je u 2007. iznosila 31,72 CZK/km, i prosječnog dokazivog gubitka po kilometru, koji je iznosio 17,49 CZK) zadržali na istoj razini, a metodologija izračuna razumne dobiti bila je ista (vidjeti bilješku 9.). |
| --- | --- |

(111)

Kad je riječ o utvrđivanju razumne dobiti, koje je dio izračuna troškova i u pogledu kojeg je Komisija izrazila sumnju u Odluci o pokretanju postupka, češka su tijela navela da je prosječna dobit u 2005. iznosila 1,53 CZK po kilometru. Uz prosječnu cijenu po kilometru koja je u 2005. iznosila 30,60 CZK/km, prosječna je profitna marža iznosila približno 5 %, što Komisija smatra objektivnim. U 2007. prosječna je dobit iznosila 0,97 CZK/km, a prosječna cijena po kilometru 30,24 CZK/km. Stoga je prosječna profitna marža iznosila približno 3,2 %. Češka tijela nisu dostavila iznose prosječne dobiti za 2006. Međutim, vjerojatno je da je prosječna profitna marža za 2006. na istoj razini kao i za 2005. i 2007. jer su se ostali relevantni iznosi (poput prosječne cijene po kilometru, koja je u 2007. iznosila 31,72 CZK/km, i prosječnog dokazivog gubitka po kilometru, koji je iznosio 17,49 CZK) zadržali na istoj razini, a metodologija izračuna razumne dobiti bila je ista (vidjeti bilješku 9.).

| (112) | Stoga, Komisija zaključuje da ispunjen treći uvjet iz predmeta Altmark u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c). |
| --- | --- |

(112)

Stoga, Komisija zaključuje da ispunjen treći uvjet iz predmeta Altmark u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a), (b) i (c).

| (113) | Konačno, prema zahtjevu četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark pružatelj javne usluge bira se u postupku javne nabave ili su troškovi pružanja te usluge ograničeni na troškove tipičnog poduzeća kojim se primjereno upravlja zahvaljujući uspoređivanju. |
| --- | --- |

(113)

Konačno, prema zahtjevu četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark pružatelj javne usluge bira se u postupku javne nabave ili su troškovi pružanja te usluge ograničeni na troškove tipičnog poduzeća kojim se primjereno upravlja zahvaljujući uspoređivanju.

| (114) | Prema informacijama koje su dostavila češka tijela o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), ugovorni su odnosi između regije Ústí i operatora za 2005. i 2006. utvrđeni samo produljenjem postojećih ugovora, dok su ugovori za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. sklopljeni nakon pregovaračkog postupka. U oba su postupka ostali operatori spriječeni u podnošenju svojih ponuda za pružanje usluga prijevoza za predmetno razdoblje pa nijedan postupak ne predstavlja postupak javne nabave u kojem je moguć odabir ponuda koje su odraz tržišnih uvjeta, što je zahtjev iz prvog dijela četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark
   (28). |
| --- | --- |

(114)

Prema informacijama koje su dostavila češka tijela o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), ugovorni su odnosi između regije Ústí i operatora za 2005. i 2006. utvrđeni samo produljenjem postojećih ugovora, dok su ugovori za razdoblje od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. sklopljeni nakon pregovaračkog postupka. U oba su postupka ostali operatori spriječeni u podnošenju svojih ponuda za pružanje usluga prijevoza za predmetno razdoblje pa nijedan postupak ne predstavlja postupak javne nabave u kojem je moguć odabir ponuda koje su odraz tržišnih uvjeta, što je zahtjev iz prvog dijela četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark
   (28).

| (115) | Posljedično, Komisija mora ispitati je li u pogledu predmetnih ugovora ispunjen drugi dio alternative utvrđene četvrtim uvjetom iz predmeta Altmark. Prema toj alternativi, razina naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova tipičnog, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja (uspoređivanje). |
| --- | --- |

(115)

Posljedično, Komisija mora ispitati je li u pogledu predmetnih ugovora ispunjen drugi dio alternative utvrđene četvrtim uvjetom iz predmeta Altmark. Prema toj alternativi, razina naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova tipičnog, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja (uspoređivanje).

| (116) | Češka tijela tvrde da razina naknade operatorima u 2005. i 2006. odgovara troškovima tipičnog, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja. Ona tvrde da je dokaz tome usporedba cijena u 2005. i 2006. s cijenama postignutima u otvorenim i transparentnim natječajnim postupcima za usluge od 2007. Dok je u 2005. prosječna cijena iznosila 30,60 CZK po kilometru (uz prosječne troškove od 29,06 CZK po kilometru), prosječna je cijena postignuta u natječajima u 2007. iznosila 30,24 CZK po kilometru (uz prosječne troškove od 29,22 CZK po kilometru). Osim toga, dok su se u 2005. cijene različitih operatora kretale od 21,50 CZK do 37,16 CZK po kilometru, u 2007. kretale su se od 25,48 CZK do 45,79 CZK po kilometru. Češka tijela tvrde da, s obzirom na to da se prosječna razina cijene po kilometru i raspon pojedinačnih cijena nisu bitno promijenili između 2005. i 2007., treba smatrati da se cijene u 2005. podudaraju s troškovima tipičnog poduzeća, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva. Osim toga, češka su tijela dostavila stručno mišljenje u kojem se navodi da se, uz iznimku iznimno visokih troškova podnositelja prigovora, troškovi svih ostalih operatora podudaraju s troškovima tipičnog poduzeća, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva. |
| --- | --- |

(116)

Češka tijela tvrde da razina naknade operatorima u 2005. i 2006. odgovara troškovima tipičnog, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja. Ona tvrde da je dokaz tome usporedba cijena u 2005. i 2006. s cijenama postignutima u otvorenim i transparentnim natječajnim postupcima za usluge od 2007. Dok je u 2005. prosječna cijena iznosila 30,60 CZK po kilometru (uz prosječne troškove od 29,06 CZK po kilometru), prosječna je cijena postignuta u natječajima u 2007. iznosila 30,24 CZK po kilometru (uz prosječne troškove od 29,22 CZK po kilometru). Osim toga, dok su se u 2005. cijene različitih operatora kretale od 21,50 CZK do 37,16 CZK po kilometru, u 2007. kretale su se od 25,48 CZK do 45,79 CZK po kilometru. Češka tijela tvrde da, s obzirom na to da se prosječna razina cijene po kilometru i raspon pojedinačnih cijena nisu bitno promijenili između 2005. i 2007., treba smatrati da se cijene u 2005. podudaraju s troškovima tipičnog poduzeća, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva. Osim toga, češka su tijela dostavila stručno mišljenje u kojem se navodi da se, uz iznimku iznimno visokih troškova podnositelja prigovora, troškovi svih ostalih operatora podudaraju s troškovima tipičnog poduzeća, kojim se primjereno upravlja i koje ima odgovarajuća prijevozna sredstva.

| (117) | Komisija napominje da je cilj upotrebe statističkih podataka navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi utvrđivanje da je cijena određena uzimajući u obzir troškove tipičnog poduzeća. Međutim, kako je već naglašeno u Odluci o pokretanju postupka, upotreba statističkih povijesnih podataka ne dovodi do zaključka da bi operatore koji su prihvatili pružanje usluga na razini troškova iz 2005. trebalo smatrati operatorima kojim se primjereno upravlja. Doista, fiksiranje razine troškova u prošlosti nije poticaj za učinkovitost pri upravljanju troškovima operatora prijevoza. S druge strane, u slučaju izmjene bilo kojeg važnog troškovnog parametra (poput cijene goriva) povijesni podaci o troškovima odmah postaju zastarjeli. Osim toga, pri identifikaciji poduzeća za usporedbu češka tijela nisu primijenila nikakve objektivne kriterije koji su ekonomsko priznati kao pokazatelj zadovoljavajućeg upravljanja niti su temeljila svoju analizu na bilo kakvim analitičkim razlozima koji su pokazatelj produktivnosti ili koji se odnose na kvalitetu pružanja usluge (29). |
| --- | --- |

(117)

Komisija napominje da je cilj upotrebe statističkih podataka navedenih u prethodnoj uvodnoj izjavi utvrđivanje da je cijena određena uzimajući u obzir troškove tipičnog poduzeća. Međutim, kako je već naglašeno u Odluci o pokretanju postupka, upotreba statističkih povijesnih podataka ne dovodi do zaključka da bi operatore koji su prihvatili pružanje usluga na razini troškova iz 2005. trebalo smatrati operatorima kojim se primjereno upravlja. Doista, fiksiranje razine troškova u prošlosti nije poticaj za učinkovitost pri upravljanju troškovima operatora prijevoza. S druge strane, u slučaju izmjene bilo kojeg važnog troškovnog parametra (poput cijene goriva) povijesni podaci o troškovima odmah postaju zastarjeli. Osim toga, pri identifikaciji poduzeća za usporedbu češka tijela nisu primijenila nikakve objektivne kriterije koji su ekonomsko priznati kao pokazatelj zadovoljavajućeg upravljanja niti su temeljila svoju analizu na bilo kakvim analitičkim razlozima koji su pokazatelj produktivnosti ili koji se odnose na kvalitetu pružanja usluge (29).

| (118) | Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 96. točke (c), češka tijela Komisiji nisu dostavila nikakve informacije o tome da je razina naknade za ugovore u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. utvrđena na temelju analize troškova tipičnoga, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja. |
| --- | --- |

(118)

Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 96. točke (c), češka tijela Komisiji nisu dostavila nikakve informacije o tome da je razina naknade za ugovore u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. utvrđena na temelju analize troškova tipičnoga, odgovarajuće opremljenog poduzeća kojim se primjereno upravlja.

| (119) | Prema tome, s obzirom na to da nisu ispunjeni svi zahtjevi druge alternative četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark, Komisija ne može zaključiti da je iznos naknade koji je posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) utvrđen na razini kojom se jamči da određenim operatorima nije omogućena nikakva prednost. Komisija, stoga, smatra da je naknadama za pružanje javne usluge koje su dodijeljene kao posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) omogućena ekonomska prednost operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza iz iste uvodne izjave. |
| --- | --- |

(119)

Prema tome, s obzirom na to da nisu ispunjeni svi zahtjevi druge alternative četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark, Komisija ne može zaključiti da je iznos naknade koji je posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) utvrđen na razini kojom se jamči da određenim operatorima nije omogućena nikakva prednost. Komisija, stoga, smatra da je naknadama za pružanje javne usluge koje su dodijeljene kao posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) omogućena ekonomska prednost operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza iz iste uvodne izjave.

| (120) | Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 96. točke (b), ugovori o pružanju javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. sklopljeni su nakon natječajnog postupka. Tim je natječajnim postupkom regija Ústí podijeljena na 15 područja za koja su operatori mogli podnositi zasebne ponude. Obavijest o natječajnom postupku objavljena je na internetskim stranicama, na javnoj oglasnoj ploči regije Ústí i u dvama dnevnim novinama koje izlaze u cijeloj Češkoj Republici. Natječajnu su dokumentaciju preuzele 23 zainteresirane strane. Kriteriji dodjele unaprijed su objavljeni: odabir se trebao izvršiti isključivo prema kriteriju cijene, nisu se vrednovali nikakvi parametri kvalitete, a odabran je operator koji je ponudio najnižu cijenu po kilometru. Natječajni je postupak, stoga, dovoljno dobro oglašen, otvoren i transparentan. |
| --- | --- |

(120)

Kad je riječ o mjeri iz uvodne izjave 96. točke (b), ugovori o pružanju javne usluge za razdoblje od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. sklopljeni su nakon natječajnog postupka. Tim je natječajnim postupkom regija Ústí podijeljena na 15 područja za koja su operatori mogli podnositi zasebne ponude. Obavijest o natječajnom postupku objavljena je na internetskim stranicama, na javnoj oglasnoj ploči regije Ústí i u dvama dnevnim novinama koje izlaze u cijeloj Češkoj Republici. Natječajnu su dokumentaciju preuzele 23 zainteresirane strane. Kriteriji dodjele unaprijed su objavljeni: odabir se trebao izvršiti isključivo prema kriteriju cijene, nisu se vrednovali nikakvi parametri kvalitete, a odabran je operator koji je ponudio najnižu cijenu po kilometru. Natječajni je postupak, stoga, dovoljno dobro oglašen, otvoren i transparentan.

| (121) | Prema češkim tijelima, ponuđena se cijena kretala od 27,57 CZK/km do 43,73 CZK/km. Ne uključujući ponudu društva DPÚK, ponuđena bi se cijena kretala od 27,57 CZK/km do 33,5 CZK/km. Operatori su ponudili cijene po kilometru za područja za koja su odlučili podnijeti ponude. Društvo ČSAD Česká Lípa pobijedilo je u svih 15 natječajnih postupaka. Budući da taj operator na kraju nije mogao pružati uslugu, regija Ústí sklopila je ugovore o pružanju javne usluge s drugim najpovoljnijim ponuditeljima u slučajevima u kojima je to bilo moguće (to je bio slučaj u devet područja). Zbog odabira drugoga najpovoljnijeg ponuditelja u slučaju kad najpovoljniji ponuditelj ne pruža usluge nije netočan nalaz da je konačni odabir ponude u tih devet područja proveden u skladu s dovoljno dobro oglašenim, otvorenim i transparentnim natječajnim postupkom u skladu s prvim dijelom četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark. |
| --- | --- |

(121)

Prema češkim tijelima, ponuđena se cijena kretala od 27,57 CZK/km do 43,73 CZK/km. Ne uključujući ponudu društva DPÚK, ponuđena bi se cijena kretala od 27,57 CZK/km do 33,5 CZK/km. Operatori su ponudili cijene po kilometru za područja za koja su odlučili podnijeti ponude. Društvo ČSAD Česká Lípa pobijedilo je u svih 15 natječajnih postupaka. Budući da taj operator na kraju nije mogao pružati uslugu, regija Ústí sklopila je ugovore o pružanju javne usluge s drugim najpovoljnijim ponuditeljima u slučajevima u kojima je to bilo moguće (to je bio slučaj u devet područja). Zbog odabira drugoga najpovoljnijeg ponuditelja u slučaju kad najpovoljniji ponuditelj ne pruža usluge nije netočan nalaz da je konačni odabir ponude u tih devet područja proveden u skladu s dovoljno dobro oglašenim, otvorenim i transparentnim natječajnim postupkom u skladu s prvim dijelom četvrtog uvjeta iz predmeta Altmark.

| (122) | Prema tome, Komisija smatra da naknadama za pružanje javne usluge koje je regija Ústí dodijelila kao posljedicu mjere iz uvodne izjave 96. točke (b) nije omogućena prednost operatorima iz iste uvodne izjave te da one, stoga, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. S obzirom na to da je nalaz o državnoj potpori na temelju te odredbe rezultat prisutnosti samo sva četiri uvjeta navedena u uvodnoj izjavi 95., u izostanku prednosti nema potrebe za nastavkom ispitivanja mjere iz uvodne izjave 96. točke (b). |
| --- | --- |

(122)

Prema tome, Komisija smatra da naknadama za pružanje javne usluge koje je regija Ústí dodijelila kao posljedicu mjere iz uvodne izjave 96. točke (b) nije omogućena prednost operatorima iz iste uvodne izjave te da one, stoga, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. S obzirom na to da je nalaz o državnoj potpori na temelju te odredbe rezultat prisutnosti samo sva četiri uvjeta navedena u uvodnoj izjavi 95., u izostanku prednosti nema potrebe za nastavkom ispitivanja mjere iz uvodne izjave 96. točke (b).

7.1.1.3.   Selektivnost

| (123) | Prednost je koja je omogućena kao posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) selektivna jer samo određena poduzeća imaju koristi od tih naknada. |
| --- | --- |

(123)

Prednost je koja je omogućena kao posljedica mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) selektivna jer samo određena poduzeća imaju koristi od tih naknada.

7.1.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (124) | Smatra se da mjera koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostala poduzeća s kojima se natječe (30). U praktičnu svrhu, narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. Ugovora, stoga, se pretpostavlja čim država dodijeli financijsku prednost poduzeću u liberaliziranim sektoru u kojem je postoji, ili bi moglo postojati, tržišno natjecanje (31). |
| --- | --- |

(124)

Smatra se da mjera koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostala poduzeća s kojima se natječe (30). U praktičnu svrhu, narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. Ugovora, stoga, se pretpostavlja čim država dodijeli financijsku prednost poduzeću u liberaliziranim sektoru u kojem je postoji, ili bi moglo postojati, tržišno natjecanje (31).

| (125) | Potpora dodijeljena operatorima na tržištu ili u sektoru koji još nisu liberalizirani zahvaljujući otvaranju tog tržišta konkurenciji izvana, ne smatra se državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. jer ona ne utječe na trgovinu među državama članicama. Kako se naglašava u presudi u predmetu Altmark, nekoliko je država članica od 1995. počelo s otvaranjem određenih tržišta usluga prijevoza tržišnom natjecanju s poduzećima osnovanim u drugim državama članicama, tako da već sada niz poduzeća nudi usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu njihove države podrijetla. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., u skladu s češkim zakonodavstvom koje je na snazi od 2004. usluge regionalnog autobusnog prijevoza na temelju ugovora o pružanju javne usluge mogu pružati svi operatori koji imaju licencu za određenu liniju, koji su dobili opću dozvolu („koncese”) za djelatnosti javnog autobusnog prijevoza na temelju Zakona o izdavanju licenci trgovačkim društvima („živnostenský zákon”) i koji poštuju dogovoreni vozni red. Kako se dodatno naglašava u toj uvodnoj izjavi, usluge regionalnog autobusnog prijevoza u potpunosti su liberalizirane u regiji Ústi tijekom razdoblja obuhvaćenog istražnim postupkom jer je bilo koji operator iz druge države članice koji je ispunjavao uvjete za dobivanje licence mogao pružati usluge regionalnoga autobusnog prijevoza u Češkoj Republici tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(125)

Potpora dodijeljena operatorima na tržištu ili u sektoru koji još nisu liberalizirani zahvaljujući otvaranju tog tržišta konkurenciji izvana, ne smatra se državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. jer ona ne utječe na trgovinu među državama članicama. Kako se naglašava u presudi u predmetu Altmark, nekoliko je država članica od 1995. počelo s otvaranjem određenih tržišta usluga prijevoza tržišnom natjecanju s poduzećima osnovanim u drugim državama članicama, tako da već sada niz poduzeća nudi usluge gradskog, prigradskog i regionalnog prijevoza u državama članicama koje nisu njihove države podrijetla. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 14., u skladu s češkim zakonodavstvom koje je na snazi od 2004. usluge regionalnog autobusnog prijevoza na temelju ugovora o pružanju javne usluge mogu pružati svi operatori koji imaju licencu za određenu liniju, koji su dobili opću dozvolu („koncese”) za djelatnosti javnog autobusnog prijevoza na temelju Zakona o izdavanju licenci trgovačkim društvima („živnostenský zákon”) i koji poštuju dogovoreni vozni red. Kako se dodatno naglašava u toj uvodnoj izjavi, usluge regionalnog autobusnog prijevoza u potpunosti su liberalizirane u regiji Ústi tijekom razdoblja obuhvaćenog istražnim postupkom jer je bilo koji operator iz druge države članice koji je ispunjavao uvjete za dobivanje licence mogao pružati usluge regionalnoga autobusnog prijevoza u Češkoj Republici tijekom istog razdoblja.

| (126) | Prema tome, treba smatrati da bi sve naknade dodijeljene pružateljima usluga regionalnog autobusnog prijevoza mogle dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja u pružanju usluga autobusnog prijevoza putnika. |
| --- | --- |

(126)

Prema tome, treba smatrati da bi sve naknade dodijeljene pružateljima usluga regionalnog autobusnog prijevoza mogle dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja u pružanju usluga autobusnog prijevoza putnika.

| (127) | Osim toga, u pravilu će se smatrati da prednost omogućena poduzeću koje posluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju, utječe na trgovinu među državama članicama. Uistinu, „kad financijska potpora koju je odobrila država ojača položaj poduzetnika u odnosu na ostale poduzetnike koji se natječu u trgovini unutar Zajednice, valja smatrati da ta potpora utječe na tu trgovinu” (32). Stoga treba smatrati da bi mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) mogle utjecati na trgovinu među državama članicama u mjeri u kojoj one negativno utječu na sposobnost prijevoznih poduzeća s poslovnim nastanom u ostalim državama članicama da nude svoje usluge u Češkoj Republici i jačaju tržišni položaj primatelja naknade za pružanje javne usluge. |
| --- | --- |

(127)

Osim toga, u pravilu će se smatrati da prednost omogućena poduzeću koje posluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju, utječe na trgovinu među državama članicama. Uistinu, „kad financijska potpora koju je odobrila država ojača položaj poduzetnika u odnosu na ostale poduzetnike koji se natječu u trgovini unutar Zajednice, valja smatrati da ta potpora utječe na tu trgovinu” (32). Stoga treba smatrati da bi mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) mogle utjecati na trgovinu među državama članicama u mjeri u kojoj one negativno utječu na sposobnost prijevoznih poduzeća s poslovnim nastanom u ostalim državama članicama da nude svoje usluge u Češkoj Republici i jačaju tržišni položaj primatelja naknade za pružanje javne usluge.

7.1.2.   Jamstva u korist društva DP Ústí (mjera iz uvodne izjave 96. točke (d))

| (128) | Općina Ústí nad Labem dala je jamstva društvu DP Ústí za osiguranje bankovnih kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK u 2004. i 2005. Ti su krediti zatraženi za dovršetak izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. |
| --- | --- |

(128)

Općina Ústí nad Labem dala je jamstva društvu DP Ústí za osiguranje bankovnih kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK u 2004. i 2005. Ti su krediti zatraženi za dovršetak izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov.

| (129) | Da bi se smatrala potporom, ta jamstva moraju predstavljati prednost u korist primatelja. U tom pogledu treba uputiti na Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (33). |
| --- | --- |

(129)

Da bi se smatrala potporom, ta jamstva moraju predstavljati prednost u korist primatelja. U tom pogledu treba uputiti na Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (33).

| (130) | U Obavijesti o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava utvrđeno je da se u određenim okolnostima, koje moraju nastati kumulativno, jamstva koje je odobrila država ne mogu smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(130)

U Obavijesti o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava utvrđeno je da se u određenim okolnostima, koje moraju nastati kumulativno, jamstva koje je odobrila država ne mogu smatrati državnom potporom.

| (131) | Kao prvo, zajmoprimac ne smije biti u financijskim poteškoćama. Komisija je analizirala financijske izvještaje društva DP Ústí i zaključila da ono u 2004. i 2005., odnosno u trenutku kad su mu jamstva odobrena, nije bilo u poteškoćama. |
| --- | --- |

(131)

Kao prvo, zajmoprimac ne smije biti u financijskim poteškoćama. Komisija je analizirala financijske izvještaje društva DP Ústí i zaključila da ono u 2004. i 2005., odnosno u trenutku kad su mu jamstva odobrena, nije bilo u poteškoćama.

| (132) | Kao drugo, opseg jamstva mora se valjano izmjeriti u trenutku odobravanja. To znači da jamstvo mora biti povezano s određenom financijskom transakcijom, za fiksni najveći iznos i na ograničeni rok. Komisija napominje da je u ovom slučaju jamstvo uistinu pravilno mjerljivo jer je izravno povezano s dva bankovna kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK. osim toga, ti su krediti dobiveni isključivo za financiranje infrastrukture javnog prijevoza – izgradnju dodatne linije trolejbusa u općini Ústí nad Labem. Jamstva su imala ograničeni rok jer su odobrena za razdoblje otplate kredita (odnosno do 30. lipnja 2009. za kredit od 35 milijuna CZK i do 31. ožujka 2010. za kredit od 5 milijuna CZK). |
| --- | --- |

(132)

Kao drugo, opseg jamstva mora se valjano izmjeriti u trenutku odobravanja. To znači da jamstvo mora biti povezano s određenom financijskom transakcijom, za fiksni najveći iznos i na ograničeni rok. Komisija napominje da je u ovom slučaju jamstvo uistinu pravilno mjerljivo jer je izravno povezano s dva bankovna kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK. osim toga, ti su krediti dobiveni isključivo za financiranje infrastrukture javnog prijevoza – izgradnju dodatne linije trolejbusa u općini Ústí nad Labem. Jamstva su imala ograničeni rok jer su odobrena za razdoblje otplate kredita (odnosno do 30. lipnja 2009. za kredit od 35 milijuna CZK i do 31. ožujka 2010. za kredit od 5 milijuna CZK).

| (133) | Kao treće, jamstvom u pravilu ne bi trebalo biti pokriveno više od 80 % nedospjelog kredita. Iako neispunjavanje tog zahtjeva ne znači da se jamstvo automatski smatra državnom potporom (točka 4.4. Obavijesti o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava), Komisija ipak mora ispitati sva jamstva kojima je u cijelosti ili gotovo u cijelosti pokrivena financijska transakcija, poput onoga koje je odobrila općina Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(133)

Kao treće, jamstvom u pravilu ne bi trebalo biti pokriveno više od 80 % nedospjelog kredita. Iako neispunjavanje tog zahtjeva ne znači da se jamstvo automatski smatra državnom potporom (točka 4.4. Obavijesti o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava), Komisija ipak mora ispitati sva jamstva kojima je u cijelosti ili gotovo u cijelosti pokrivena financijska transakcija, poput onoga koje je odobrila općina Ústí nad Labem.

| (134) | Komisija naglašava da je društvo DP Ústí, podružnica u cijelosti u vlasništvu općine Ústí nad Labem, ostvarilo više od 95 % prihoda od pružanja javnih usluga u općinskom autobusnom i tramvajskom prijevozu. Te je javne usluge općina Ústí nad Labem povjerila društvu DP Ústí ugovorom o pružanju javnih usluga. Osim toga, dva su kredita pokrivena jamstvima rezervirana samo za financiranje izgradnje linije trolejbusa kojom se prometuje na temelju obveze pružanja javne usluge društva DP Ústí. Stoga su pokriveni krediti rezervirani isključivo za djelatnosti pružanja javne usluge društva DP Ústí. Osim toga, društvo DP Ústí društvo je čija se djelatnost gotovo isključivo sastoji od pravilno povjerenih obveza pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(134)

Komisija naglašava da je društvo DP Ústí, podružnica u cijelosti u vlasništvu općine Ústí nad Labem, ostvarilo više od 95 % prihoda od pružanja javnih usluga u općinskom autobusnom i tramvajskom prijevozu. Te je javne usluge općina Ústí nad Labem povjerila društvu DP Ústí ugovorom o pružanju javnih usluga. Osim toga, dva su kredita pokrivena jamstvima rezervirana samo za financiranje izgradnje linije trolejbusa kojom se prometuje na temelju obveze pružanja javne usluge društva DP Ústí. Stoga su pokriveni krediti rezervirani isključivo za djelatnosti pružanja javne usluge društva DP Ústí. Osim toga, društvo DP Ústí društvo je čija se djelatnost gotovo isključivo sastoji od pravilno povjerenih obveza pružanja javne usluge.

| (135) | Komisija zbog tih razloga smatra da je pokrivenost jamstava od 100 % u skladu s točkom 3.4. Odluke o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u o državnim potporama u obliku jamstava. |
| --- | --- |

(135)

Komisija zbog tih razloga smatra da je pokrivenost jamstava od 100 % u skladu s točkom 3.4. Odluke o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u o državnim potporama u obliku jamstava.

| (136) | Kao četvrto, za jamstvo treba platiti tržišnu cijenu. Doista, preuzimanje rizika u pravilu treba nagraditi odgovarajućom premijom na zajamčeni iznos. Ako je cijena koja je plaćena za jamstvo visoka najmanje kako referentna vrijednost premije odgovarajućeg jamstva koja se može pronaći na financijskim tržištima, to jamstvo ne uključuje potporu. |
| --- | --- |

(136)

Kao četvrto, za jamstvo treba platiti tržišnu cijenu. Doista, preuzimanje rizika u pravilu treba nagraditi odgovarajućom premijom na zajamčeni iznos. Ako je cijena koja je plaćena za jamstvo visoka najmanje kako referentna vrijednost premije odgovarajućeg jamstva koja se može pronaći na financijskim tržištima, to jamstvo ne uključuje potporu.

| (137) | U ovom je slučaju naknada za jamstvo iznosila 2,3 %. S obzirom na to da je korisnik potpore mali operator regionalnoga autobusnog prometa, nije moguće pronaći odgovarajuću referentnu vrijednost premije. Međutim, češka su tijela dostavila dokaz da je naknada za jamstvo u tom trenutku utvrđena na temelju neovisnog stručnog mišljenja te da je ona odraz standardnih tržišnih uvjeta. |
| --- | --- |

(137)

U ovom je slučaju naknada za jamstvo iznosila 2,3 %. S obzirom na to da je korisnik potpore mali operator regionalnoga autobusnog prometa, nije moguće pronaći odgovarajuću referentnu vrijednost premije. Međutim, češka su tijela dostavila dokaz da je naknada za jamstvo u tom trenutku utvrđena na temelju neovisnog stručnog mišljenja te da je ona odraz standardnih tržišnih uvjeta.

| (138) | Konačno, zajmoprimac mora, u pravilu, moći dobiti kredit po tržišnim uvjetima na financijskim tržištima bez intervencije države. U tom su pogledu češka tijela dostavila ponudu iste banke za drugi kredit iz kolovoza 2008. kojom banka društvu DP Ústí nudi kredit u iznosu od 40 milijuna CZK uz dva moguća druga kolaterala: jamstvo općine Ústí nad Labem ili založno pravo na imovini društva Ústí nad Labem. Uvjeti su kredita bili jednaki za obje mogućnosti, što je izričito potvrđeno i dopisom banke. To je dokaz da je društvo DP Ústí moglo dobiti kredit po jednakim uvjetima čak i bez jamstva. |
| --- | --- |

(138)

Konačno, zajmoprimac mora, u pravilu, moći dobiti kredit po tržišnim uvjetima na financijskim tržištima bez intervencije države. U tom su pogledu češka tijela dostavila ponudu iste banke za drugi kredit iz kolovoza 2008. kojom banka društvu DP Ústí nudi kredit u iznosu od 40 milijuna CZK uz dva moguća druga kolaterala: jamstvo općine Ústí nad Labem ili založno pravo na imovini društva Ústí nad Labem. Uvjeti su kredita bili jednaki za obje mogućnosti, što je izričito potvrđeno i dopisom banke. To je dokaz da je društvo DP Ústí moglo dobiti kredit po jednakim uvjetima čak i bez jamstva.

| (139) | Iako je kredit odobren nakon kredita osiguranih jamstvima koja se procjenjuju u ovom slučaju, nema pokazatelja da se financijska situacija društva DP Ústí znatno razlikovala u ta dva razdoblja. Iz bilance društva DP Ústí od 31. prosinca 2004. vidljivo je da njegov vlastiti kapital iznosi 668 milijuna CZK, a ukupna dugovanja iznose samo 122 milijuna CZK (uključujući kredit u iznosu od 35 milijuna CZK osiguran jamstvom). Stoga, s obzirom na financijsku situaciju, društvo DP Ústí moglo je osigurati dodatni kolateral čak i u 2004./2005. |
| --- | --- |

(139)

Iako je kredit odobren nakon kredita osiguranih jamstvima koja se procjenjuju u ovom slučaju, nema pokazatelja da se financijska situacija društva DP Ústí znatno razlikovala u ta dva razdoblja. Iz bilance društva DP Ústí od 31. prosinca 2004. vidljivo je da njegov vlastiti kapital iznosi 668 milijuna CZK, a ukupna dugovanja iznose samo 122 milijuna CZK (uključujući kredit u iznosu od 35 milijuna CZK osiguran jamstvom). Stoga, s obzirom na financijsku situaciju, društvo DP Ústí moglo je osigurati dodatni kolateral čak i u 2004./2005.

| (140) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da su, iako je jamstvom pokriveno 100 % kredita, češka tijela dostavila dovoljno dokaza da tim jamstvima društvu DP Ústí nije omogućena nikakva ekonomska prednost. Komisija, prema tome, zaključuje da jamstva u korist društva DP Ústí ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(140)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da su, iako je jamstvom pokriveno 100 % kredita, češka tijela dostavila dovoljno dokaza da tim jamstvima društvu DP Ústí nije omogućena nikakva ekonomska prednost. Komisija, prema tome, zaključuje da jamstva u korist društva DP Ústí ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.1.3.   Dokapitalizacija društva DP Ústí (mjera iz uvodne izjave 96. točke (e))

7.1.3.1.   Državna sredstva

| (141) | Dokapitalizaciju društva DP Ústí provela je općina Ústí nad Labem. Stoga ta transakcija uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(141)

Dokapitalizaciju društva DP Ústí provela je općina Ústí nad Labem. Stoga ta transakcija uključuje državna sredstva.

7.1.3.2.   Ekonomska prednost

| (142) | Kad je riječ o dokapitalizaciji, češka tijela tvrde da je njezina svrha bila osiguranje financiranja posljednje faze izgradnje mreže trolejbusa koja je u izgradnji od 1984. Tim bi se dodatnim ulaganjem u elektrifikaciju prometne mreže općine Ústí nad Labem, prema češkim tijelima, poboljšali okolišni uvjeti u općini. |
| --- | --- |

(142)

Kad je riječ o dokapitalizaciji, češka tijela tvrde da je njezina svrha bila osiguranje financiranja posljednje faze izgradnje mreže trolejbusa koja je u izgradnji od 1984. Tim bi se dodatnim ulaganjem u elektrifikaciju prometne mreže općine Ústí nad Labem, prema češkim tijelima, poboljšali okolišni uvjeti u općini.

| (143) | U izostanku dokaza da bi društvo DP Ústí moglo dobiti slično financiranje iz drugih izvora ili da bi i hipotetski privatni ulagač proveo takvu dokapitalizaciju, treba smatrati da se dokapitalizacijom društvu DP Ústí omogućava prednost. |
| --- | --- |

(143)

U izostanku dokaza da bi društvo DP Ústí moglo dobiti slično financiranje iz drugih izvora ili da bi i hipotetski privatni ulagač proveo takvu dokapitalizaciju, treba smatrati da se dokapitalizacijom društvu DP Ústí omogućava prednost.

7.1.3.3.   Selektivnost

| (144) | Dokapitalizacija je selektivna jer je odobrena samo jednom društvu, društvu DP Ústí. |
| --- | --- |

(144)

Dokapitalizacija je selektivna jer je odobrena samo jednom društvu, društvu DP Ústí.

7.1.3.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu među državama članicama

| (145) | Smatra se da mjera koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostala poduzeća s kojima se natječe. U praktičnu svrhu, narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. Ugovora, stoga, se pretpostavlja čim država omogući financijsku prednost poduzeću u liberaliziranim sektoru u kojem je postoji, ili bi moglo postojati, tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(145)

Smatra se da mjera koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako bi mogla poboljšati konkurentan položaj primatelja u odnosu na ostala poduzeća s kojima se natječe. U praktičnu svrhu, narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. Ugovora, stoga, se pretpostavlja čim država omogući financijsku prednost poduzeću u liberaliziranim sektoru u kojem je postoji, ili bi moglo postojati, tržišno natjecanje.

| (146) | Osim toga, u pravilu će se smatrati da prednost omogućena poduzeću koje posluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju, utječe na trgovinu među državama članicama. Čak bi i javna subvencija dodijeljena poduzeću koje pruža samo lokalne ili regionalne usluge i ne pruža nikakve usluge izvan svoje države podrijetla mogla utjecati na trgovinu među državama članicama ako bi poduzeća iz ostalih država članica mogla pružati takve usluge. Stoga, ako državno tijelo odobri dokapitalizaciju poduzeću koje pruža usluge prijevoza, pružanje bi se tih usluga, zahvaljujući njoj, moglo održati ili povećati zbog čega poduzeća osnovana u drugim državama članicama imaju slabije šanse za pružanje svojih usluga prijevoza na tržištu te države članice (34). |
| --- | --- |

(146)

Osim toga, u pravilu će se smatrati da prednost omogućena poduzeću koje posluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju, utječe na trgovinu među državama članicama. Čak bi i javna subvencija dodijeljena poduzeću koje pruža samo lokalne ili regionalne usluge i ne pruža nikakve usluge izvan svoje države podrijetla mogla utjecati na trgovinu među državama članicama ako bi poduzeća iz ostalih država članica mogla pružati takve usluge. Stoga, ako državno tijelo odobri dokapitalizaciju poduzeću koje pruža usluge prijevoza, pružanje bi se tih usluga, zahvaljujući njoj, moglo održati ili povećati zbog čega poduzeća osnovana u drugim državama članicama imaju slabije šanse za pružanje svojih usluga prijevoza na tržištu te države članice (34).

| (147) | Komisija, stoga, zaključuje da dokapitalizacija može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(147)

Komisija, stoga, zaključuje da dokapitalizacija može dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama.

7.1.3.5.   Zaključak

| (148) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da dokapitalizacija društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(148)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da dokapitalizacija društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.1.4.   Dodatne naknade/ostale mjere dodijeljene društvima DP Ústí i DP Teplice u 2005. i 2006.

| (149) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (26), (27) i (31), dodatne naknade koje je društvu DP Ústí dodijelila općina Ústí nad Labem i dodatne naknade i najmovi trolejbusa koje je društvu DP Teplice dodijelila općina Teplice odnose se isključivo na usluge općinskog javnog prijevoza unutar tih općina pa te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza, koje se ispituju na temelju ove Odluke, te su jasno odvojene od njih. |
| --- | --- |

(149)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama (26), (27) i (31), dodatne naknade koje je društvu DP Ústí dodijelila općina Ústí nad Labem i dodatne naknade i najmovi trolejbusa koje je društvu DP Teplice dodijelila općina Teplice odnose se isključivo na usluge općinskog javnog prijevoza unutar tih općina pa te mjere nisu povezane s naknadama za javnu uslugu koje je osigurala regija Ústí za usluge regionalnog autobusnog prijevoza, koje se ispituju na temelju ove Odluke, te su jasno odvojene od njih.

7.1.5.   Povjeravanje upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društvu DP Děčín

| (150) | Iako je Komisija u Odluci o pokretanju postupka izričito zaključila da sve potencijalne prednosti od upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društva DP Děčín ne mogu predstavljati narušavanje tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama jer je ono ispunjava uvjete za potporu de minimis u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 69/2001, društvo DPÚK osporilo je taj nalaz tvrdeći da se prag de minimis ne primjenjuje u sektoru javnog prijevoza. |
| --- | --- |

(150)

Iako je Komisija u Odluci o pokretanju postupka izričito zaključila da sve potencijalne prednosti od upravljanja funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja društva DP Děčín ne mogu predstavljati narušavanje tržišnog natjecanja i utjecati na trgovinu među državama članicama jer je ono ispunjava uvjete za potporu de minimis u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 69/2001, društvo DPÚK osporilo je taj nalaz tvrdeći da se prag de minimis ne primjenjuje u sektoru javnog prijevoza.

| (151) | Komisija u odgovoru na tu tvrdnju napominje da se upravljanje funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja ne može smatrati djelatnošću prijevoza. Iako je društvo DP Děčín pružatelj usluge autobusnog prijevoza putnika i posluje u sektoru prijevoza, činjenica da mu je druga djelatnost upravljanje funkcioniranjem uređaja za parkiranja ne znači da bi se ono trebala smatrati djelatnošću prijevoza koja je nije obuhvaćena pragom de minimis. Komisija, stoga, ostaje pri zaključku da su isplate koje je primilo društvo DP Děčín za upravljanje funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 69/2001. |
| --- | --- |

(151)

Komisija u odgovoru na tu tvrdnju napominje da se upravljanje funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja ne može smatrati djelatnošću prijevoza. Iako je društvo DP Děčín pružatelj usluge autobusnog prijevoza putnika i posluje u sektoru prijevoza, činjenica da mu je druga djelatnost upravljanje funkcioniranjem uređaja za parkiranja ne znači da bi se ono trebala smatrati djelatnošću prijevoza koja je nije obuhvaćena pragom de minimis. Komisija, stoga, ostaje pri zaključku da su isplate koje je primilo društvo DP Děčín za upravljanje funkcioniranjem uređaja za naplatu parkiranja obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 69/2001.

7.2.   USKLAĐENOST POTPORE

| (152) | Člankom 93. Ugovora predviđeno je da su „[p]otpore usklađene s ugovorima ako ispunjavaju potrebe koordinacije prijevoza ili ako predstavljaju naknadu za ispunjavanje određenih obveza koje su svojstvene konceptu pružanja javnih usluga.” Ovaj je članak lex specialis u odnosu na članke 106. i 107. Ugovora. Prema sudskoj praksi Suda (35), potpora cestovnom prijevozu može se proglasiti usklađenom na temelju članka 93. Ugovora samo u dobro definiranim slučajevima koji ne ugrožavaju opće interese Unije. |
| --- | --- |

(152)

Člankom 93. Ugovora predviđeno je da su „[p]otpore usklađene s ugovorima ako ispunjavaju potrebe koordinacije prijevoza ili ako predstavljaju naknadu za ispunjavanje određenih obveza koje su svojstvene konceptu pružanja javnih usluga.” Ovaj je članak lex specialis u odnosu na članke 106. i 107. Ugovora. Prema sudskoj praksi Suda (35), potpora cestovnom prijevozu može se proglasiti usklađenom na temelju članka 93. Ugovora samo u dobro definiranim slučajevima koji ne ugrožavaju opće interese Unije.

| (153) | Komisija je zaključila da mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a), (c) i (e) predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kad je riječ o usklađenosti tih mjera s unutarnjim tržištem, Komisija će zajednički ispitati mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) jer se obje odnose na naknadu koju je dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, dok se mjera iz točke (e) odnosi na dokapitalizaciju društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(153)

Komisija je zaključila da mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a), (c) i (e) predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kad je riječ o usklađenosti tih mjera s unutarnjim tržištem, Komisija će zajednički ispitati mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) jer se obje odnose na naknadu koju je dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, dok se mjera iz točke (e) odnosi na dokapitalizaciju društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem.

7.2.1.   Naknade za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge dodijeljene za pružanje usluga prijevoza (mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c))

| (154) | S obzirom na to da naknada za pružanje javne usluge u mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) proizlazi iz sklapanja ugovora o pružanju javne usluge između regije Ústí i odabranih operatora, a ne iz jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, češka se tijela ne mogu osloniti na izuzeće od obveze prethodne prijave Komisiji predviđene člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Iz presude u predmetu Combus proizlazi da se pojam „naknade za pružanje javne usluge” u smislu ove odredbe mora tumačiti vrlo usko (36). Izuzeće od obveze prethodne prijave predviđeno člankom 17. stavkom 2. uključuje samo naknadu za jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge nekom poduzeću, u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunane primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovore o pružanju javnih usluga prema definiciji iz članka 14. te Uredbe. Za razliku od toga, naknada isplaćena u skladu s ugovorom o pružanju javne usluge prema definiciji iz članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja predstavlja državnu potporu mora biti prijavljena Komisiji prije nego što se počne primjenjivati. U suprotnom, naknada se smatra nezakonito provedenom potporom (37). |
| --- | --- |

(154)

S obzirom na to da naknada za pružanje javne usluge u mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) proizlazi iz sklapanja ugovora o pružanju javne usluge između regije Ústí i odabranih operatora, a ne iz jednostranog uvođenja obveza pružanja javne usluge, češka se tijela ne mogu osloniti na izuzeće od obveze prethodne prijave Komisiji predviđene člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 1191/69. Iz presude u predmetu Combus proizlazi da se pojam „naknade za pružanje javne usluge” u smislu ove odredbe mora tumačiti vrlo usko (36). Izuzeće od obveze prethodne prijave predviđeno člankom 17. stavkom 2. uključuje samo naknadu za jednostrano uvedene obveze pružanja javne usluge nekom poduzeću, u skladu s člankom 2. te Uredbe, izračunane primjenom metode opisane u člancima 10. do 13. te Uredbe (zajednički postupak isplate naknade), a ne ugovore o pružanju javnih usluga prema definiciji iz članka 14. te Uredbe. Za razliku od toga, naknada isplaćena u skladu s ugovorom o pružanju javne usluge prema definiciji iz članka 14. Uredbe (EEZ) br. 1191/69 koja predstavlja državnu potporu mora biti prijavljena Komisiji prije nego što se počne primjenjivati. U suprotnom, naknada se smatra nezakonito provedenom potporom (37).

| (155) | Komisija, prema tome, smatra da bi ispitivanje usklađenosti naknada za pružanje javne usluge trebalo provesti na temelju Uredbe (EZ) br. 1370/2007 (38). Stalna je sudska praksa da se pravila, načela i kriteriji ocjene usklađenosti državne potpore koji su na snazi na datum donošenja odluke Komisije, mogu, u pravilu, smatrati bolje prilagođenima okolnostima tržišnog natjecanja (39). Uredba (EEZ) br. 1191/69 više se ne primjenjuje na usluge cestovnog prijevoza putnika zbog toga što je stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 1370/2007 3. prosinca 2009. Stoga se svaka ocjena usklađenosti mjere mora obaviti na temelju pravila koja su na snazi u trenutku donošenja odluke Komisije u pogledu potrebe za povratom potpore zbog njezine neusklađenosti s unutarnjim tržištem (40), u ovom slučaju Uredbom (EZ) br. 1370/2007, kojom se uređuje dodjeljivanje ugovora o pružanju javne usluge u području javnog prijevoza putnika u cestovnom i željezničkom prometu. |
| --- | --- |

(155)

Komisija, prema tome, smatra da bi ispitivanje usklađenosti naknada za pružanje javne usluge trebalo provesti na temelju Uredbe (EZ) br. 1370/2007 (38). Stalna je sudska praksa da se pravila, načela i kriteriji ocjene usklađenosti državne potpore koji su na snazi na datum donošenja odluke Komisije, mogu, u pravilu, smatrati bolje prilagođenima okolnostima tržišnog natjecanja (39). Uredba (EEZ) br. 1191/69 više se ne primjenjuje na usluge cestovnog prijevoza putnika zbog toga što je stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 1370/2007 3. prosinca 2009. Stoga se svaka ocjena usklađenosti mjere mora obaviti na temelju pravila koja su na snazi u trenutku donošenja odluke Komisije u pogledu potrebe za povratom potpore zbog njezine neusklađenosti s unutarnjim tržištem (40), u ovom slučaju Uredbom (EZ) br. 1370/2007, kojom se uređuje dodjeljivanje ugovora o pružanju javne usluge u području javnog prijevoza putnika u cestovnom i željezničkom prometu.

| (156) | U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 „[n]aknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s [unutarnjim] tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108. stavku 3.] Ugovora”. Brojni uvjeti trebaju biti ispunjeni kako bi se naknada za pružanje javne usluge smatrala isplaćenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. Člankom 6. stavkom 1. iste Uredbe predviđa se da u slučaju izravno sklopljenih ugovora o pružanju javne usluge naknada treba biti u skladu s odredbama članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i u skladu s odredbama utvrđenima Prilogom toj Uredbi kako bi se osiguralo da naknada ne prijeđe iznos potreban za ispunjenje obveza pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(156)

U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 „[n]aknada za javnu uslugu obavljanja javnog prijevoza putnika ili za poštovanje tarifnih obveza ustanovljenih općim pravilima, koja je plaćena u skladu s ovom Uredbom, sukladna je s [unutarnjim] tržištem. Takva je naknada izuzeta od obveze prethodne prijave utvrđene u članku [108. stavku 3.] Ugovora”. Brojni uvjeti trebaju biti ispunjeni kako bi se naknada za pružanje javne usluge smatrala isplaćenom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007. Člankom 6. stavkom 1. iste Uredbe predviđa se da u slučaju izravno sklopljenih ugovora o pružanju javne usluge naknada treba biti u skladu s odredbama članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 i u skladu s odredbama utvrđenima Prilogom toj Uredbi kako bi se osiguralo da naknada ne prijeđe iznos potreban za ispunjenje obveza pružanja javne usluge.

| (157) | Kako je objašnjeno u odjeljcima 2.2. i 2.4., ugovori sklopljeni u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), nisu dodijeljeni nakon natječaja (41), već izravno predmetnim operatorima. Stoga, kako bi se naknada koje proizlazi iz tih ugovora smatrala usklađenom s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, a time i s unutarnjim tržištem i bila izuzeta od obveze prethodne prijave Komisiji, ona mora biti u skladu s odredbama članka 4. te Uredbe i njezinim Prilogom. |
| --- | --- |

(157)

Kako je objašnjeno u odjeljcima 2.2. i 2.4., ugovori sklopljeni u pogledu mjera iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), nisu dodijeljeni nakon natječaja (41), već izravno predmetnim operatorima. Stoga, kako bi se naknada koje proizlazi iz tih ugovora smatrala usklađenom s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, a time i s unutarnjim tržištem i bila izuzeta od obveze prethodne prijave Komisiji, ona mora biti u skladu s odredbama članka 4. te Uredbe i njezinim Prilogom.

| (158) | Člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 utvrđeni su obvezni sadržaj ugovora o pružanju javne usluge i opća pravila:






  (a) | Člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se jasno određivanje obveze pružanja javne usluge. Osim toga, kako bi bile obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1370/2007, obveze pružanja javne usluge utvrđene tim ugovorima trebaju biti u skladu s definicijom utvrđenom člankom 2. točkom (e) iste Uredbe (42). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101., ugovorima na temelju koji su tijela regije Ústí organizirala ispunjavanje obveza pružanja javne usluge s operatorima prijevoza iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), definiran je opseg obveze pružanja javne usluge prijevoza. Osim toga, kako je vidljivo iz usporedbe očekivanoga dokazivoga gubitka i stvarnoga gubitka na tim linijama navedenih u prethodnim tablicama 1. do 9., tim se linijama ne može prometovati na komercijalnoj osnovi tako da operator, uzimajući u obzir vlastite poslovne interese, ne bi preuzeo prometovanje na tim linijama ili ga ne bi preuzeo u jednakoj mjeri i po jednakim uvjetima bez naknade. Komisija, stoga, smatra da su mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- | --- |

(158)

Člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 utvrđeni su obvezni sadržaj ugovora o pružanju javne usluge i opća pravila:

(a)

Člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se jasno određivanje obveze pružanja javne usluge. Osim toga, kako bi bile obuhvaćene područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1370/2007, obveze pružanja javne usluge utvrđene tim ugovorima trebaju biti u skladu s definicijom utvrđenom člankom 2. točkom (e) iste Uredbe (42). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101., ugovorima na temelju koji su tijela regije Ústí organizirala ispunjavanje obveza pružanja javne usluge s operatorima prijevoza iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), definiran je opseg obveze pružanja javne usluge prijevoza. Osim toga, kako je vidljivo iz usporedbe očekivanoga dokazivoga gubitka i stvarnoga gubitka na tim linijama navedenih u prethodnim tablicama 1. do 9., tim se linijama ne može prometovati na komercijalnoj osnovi tako da operator, uzimajući u obzir vlastite poslovne interese, ne bi preuzeo prometovanje na tim linijama ili ga ne bi preuzeo u jednakoj mjeri i po jednakim uvjetima bez naknade. Komisija, stoga, smatra da su mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (b) | Člankom 4. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1370/2007 predviđeno je objektivno i transparentno prethodno utvrđivanje parametara za izračun naknade na način kojim se sprečava prekomjerna naknada. Komisija je, u svojoj ocjeni drugog uvjeta iz predmeta Altmark u uvodnim izjavama 102. do 106., naglasila da su svi parametri za izračun cijena svakog operatora jasno unaprijed utvrđeni pojedinačnim ugovorima. Osim toga, najviša je razina naknade utvrđena unaprijed i ograničena objektivnom procjenom dokazivog gubitka kako bi se izbjegla prekomjerna naknada. Mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), kao takve, u skladu su s člankom 4. stavkom 1. točkom (b) Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

Člankom 4. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1370/2007 predviđeno je objektivno i transparentno prethodno utvrđivanje parametara za izračun naknade na način kojim se sprečava prekomjerna naknada. Komisija je, u svojoj ocjeni drugog uvjeta iz predmeta Altmark u uvodnim izjavama 102. do 106., naglasila da su svi parametri za izračun cijena svakog operatora jasno unaprijed utvrđeni pojedinačnim ugovorima. Osim toga, najviša je razina naknade utvrđena unaprijed i ograničena objektivnom procjenom dokazivog gubitka kako bi se izbjegla prekomjerna naknada. Mjere iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), kao takve, u skladu su s člankom 4. stavkom 1. točkom (b) Uredbe.

| (c) | U članku 4. stavku 1. točki (c) i članku 4. stavku 2. navedeni su mehanizmi za raspodjelu troškova i prihoda. Komisija naglašava da su ekonomski utemeljeni troškovi koje je operator prijavio, utvrđeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (c) te da je ugovorima o pružanju javne usluge povezanima s mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) predviđeno da operator zadržava prihode od prodaje karata. Stoga je zahtjev iz članka 4. stavka 2. isto ispunjen. |
| --- | --- |

(c)

U članku 4. stavku 1. točki (c) i članku 4. stavku 2. navedeni su mehanizmi za raspodjelu troškova i prihoda. Komisija naglašava da su ekonomski utemeljeni troškovi koje je operator prijavio, utvrđeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (c) te da je ugovorima o pružanju javne usluge povezanima s mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c) predviđeno da operator zadržava prihode od prodaje karata. Stoga je zahtjev iz članka 4. stavka 2. isto ispunjen.

| (d) | Člankom 4. stavkom 3. Uredbe zahtijeva se ograničavanje trajanja ugovora o pružanju javne usluge na deset godina za usluge gradskog i međugradskoga autobusnog prijevoza. Ugovorima o pružanju javne usluge koji se razmatraju obuhvaćena su razdoblja ne dulja od godine dana. |
| --- | --- |

(d)

Člankom 4. stavkom 3. Uredbe zahtijeva se ograničavanje trajanja ugovora o pružanju javne usluge na deset godina za usluge gradskog i međugradskoga autobusnog prijevoza. Ugovorima o pružanju javne usluge koji se razmatraju obuhvaćena su razdoblja ne dulja od godine dana.

| (e) | U članku 4. stavku 6. Uredbe naveden je zahtjev za usklađenje s određenim standardima kvalitete. Komisija, doista, naglašava da su zahtjevi za standarde kvalitete (primjerice, obveze pružanja usluga u skladu s odobrenim voznim redom, osiguranja određene razine sigurnosti putnika, objave voznih redova i označavanja autobusa nazivima linija itd.) utvrđeni važećim zakonodavstvom i valjano uključeni u natječajnu dokumentaciju te u ugovore o pružanju javne usluge. Stoga je ispunjen zahtjev iz članka 4. stavka 6. |
| --- | --- |

(e)

U članku 4. stavku 6. Uredbe naveden je zahtjev za usklađenje s određenim standardima kvalitete. Komisija, doista, naglašava da su zahtjevi za standarde kvalitete (primjerice, obveze pružanja usluga u skladu s odobrenim voznim redom, osiguranja određene razine sigurnosti putnika, objave voznih redova i označavanja autobusa nazivima linija itd.) utvrđeni važećim zakonodavstvom i valjano uključeni u natječajnu dokumentaciju te u ugovore o pružanju javne usluge. Stoga je ispunjen zahtjev iz članka 4. stavka 6.

S obzirom na ta zapažanja, Komisija zaključuje da su poštovane sve obvezne odredbe članka 4. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 u pogledu ugovora o pružanju javne usluge sklopljenima u vezi s mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c).

| (159) | Prilogom Uredbi (EZ) br. 1370/2007 predviđeno je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom iznosu koji uključuje sljedeće faktore: troškove nastale u vezi s obvezom obavljanja javne usluge umanjene za prihod od karata, umanjene za sve pozitivne financijske učinke ostvarene u mreži kojom se upravlja u okviru obveze pružanja javnih usluga, uvećani za razumnu dobit (točka 2. Priloga). Točkom 6. Priloga razumna dobit definirana je kao „stopa povrata na kapital koja je uobičajena u tom sektoru u predmetnoj državi članici, a kojom se uzima u obzir rizik, ili izostanak rizika, koji snosi operater javne usluge intervencijom tijela javne vlasti”. |
| --- | --- |

(159)

Prilogom Uredbi (EZ) br. 1370/2007 predviđeno je da naknada ne smije premašiti iznos koji odgovara financijskom iznosu koji uključuje sljedeće faktore: troškove nastale u vezi s obvezom obavljanja javne usluge umanjene za prihod od karata, umanjene za sve pozitivne financijske učinke ostvarene u mreži kojom se upravlja u okviru obveze pružanja javnih usluga, uvećani za razumnu dobit (točka 2. Priloga). Točkom 6. Priloga razumna dobit definirana je kao „stopa povrata na kapital koja je uobičajena u tom sektoru u predmetnoj državi članici, a kojom se uzima u obzir rizik, ili izostanak rizika, koji snosi operater javne usluge intervencijom tijela javne vlasti”.

| (160) | Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), prekomjerna naknada spriječena je ex post provjerom stvarnih nastalih gubitaka i ostvarenih prihoda. U slučaju stvarnih gubitaka manjih od objektivne procjene dokazivog gubitka, operatorima je nadoknađen samo iznos stvarnih gubitaka. U slučaju većih stvarnih gubitaka, naknada je bila ograničena na iznos privremene objektivne procjene dokazivog gubitka, uz moguću naknadu za nepredvidive troškove. U svakom slučaju, naknada nije mogla biti veća od stvarnih gubitaka operatora. |
| --- | --- |

(160)

Kad je riječ o mjerama iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), prekomjerna naknada spriječena je ex post provjerom stvarnih nastalih gubitaka i ostvarenih prihoda. U slučaju stvarnih gubitaka manjih od objektivne procjene dokazivog gubitka, operatorima je nadoknađen samo iznos stvarnih gubitaka. U slučaju većih stvarnih gubitaka, naknada je bila ograničena na iznos privremene objektivne procjene dokazivog gubitka, uz moguću naknadu za nepredvidive troškove. U svakom slučaju, naknada nije mogla biti veća od stvarnih gubitaka operatora.

| (161) | Kad je riječ o „razumnoj dobiti”, njezin je izračun, prema Zakonu o prijevozu u cestovnom prometu (43), povezan s potrebom za ulaganjima operatora autobusnog prijevoda u njihov vozni park. Točnije, ona se definira kao „zbroj koji, nakon oporezivanja [...]. ne premašuje 1/8 cijene autobusa koji se obično upotrebljavaju za ispunjavanje obveze pružanja usluge javnoga linijskog prijevoza putnika, umanjen za zbroj ukupnog iznosa stvarne amortizacije tih autobusa i zbroj iznosa ulaganja u pružanje usluga javnog linijskog prijevoza putnika, uz uvjet da je mjerodavno tijelo odobrilo ulaganje za potrebe njegovog uključivanja u izračun dokazivog gubitka”. Komisija naglašava da je u ovom slučaju razumna dobit uključena u izračune objektivne procjene dokazivog gubitka iznosila približno 5 % u razmatranim ugovorima te da se ta dobit smatra razumnom u sektoru regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici (44). Stoga je izračun razumne dobiti u razmatranim ugovorima u skladu sa zahtjevima iz točke 6. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

Kad je riječ o „razumnoj dobiti”, njezin je izračun, prema Zakonu o prijevozu u cestovnom prometu (43), povezan s potrebom za ulaganjima operatora autobusnog prijevoda u njihov vozni park. Točnije, ona se definira kao „zbroj koji, nakon oporezivanja [...]. ne premašuje 1/8 cijene autobusa koji se obično upotrebljavaju za ispunjavanje obveze pružanja usluge javnoga linijskog prijevoza putnika, umanjen za zbroj ukupnog iznosa stvarne amortizacije tih autobusa i zbroj iznosa ulaganja u pružanje usluga javnog linijskog prijevoza putnika, uz uvjet da je mjerodavno tijelo odobrilo ulaganje za potrebe njegovog uključivanja u izračun dokazivog gubitka”. Komisija naglašava da je u ovom slučaju razumna dobit uključena u izračune objektivne procjene dokazivog gubitka iznosila približno 5 % u razmatranim ugovorima te da se ta dobit smatra razumnom u sektoru regionalnog autobusnog prijevoza u Češkoj Republici (44). Stoga je izračun razumne dobiti u razmatranim ugovorima u skladu sa zahtjevima iz točke 6. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007.

| (162) | Točkom 4. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s važećim računovodstvenim i poreznim pravilima (točka 4. tog Priloga). Osim toga, za potrebe transparentnosti, potrebno je razdvajanje računa (točka 5. tog Priloga). |
| --- | --- |

(162)

Točkom 4. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se da se troškovi i prihodi izračunavaju u skladu s važećim računovodstvenim i poreznim pravilima (točka 4. tog Priloga). Osim toga, za potrebe transparentnosti, potrebno je razdvajanje računa (točka 5. tog Priloga).

| (163) | Češka su tijela potvrdila da je izračun troškova i prihoda izrađen u skladu s važećim poreznim i računovodstvenim pravilima te da se pravnim okvirom koji se primjenjuje na sve operatore u smislu računovodstvenih standarda i nacionalnih pravila o tržišnom natjecanju, od svih poduzeća zahtijevaju zasebni računi za različite djelatnosti pa je zahtjev za razdvajanje računa isto ispunjen. Češka su tijela potvrdila da su ugovorne isplate operatorima regionalnog autobusnog prijevoza u regiji Ústí na temelju ugovora o pružanju javne usluge knjižene zasebno u odnosu na ostale djelatnosti koje se obavljaju isključivo na komercijalnoj osnovi, čime se izbjegao svaki oblik unakrsnih subvencija. |
| --- | --- |

(163)

Češka su tijela potvrdila da je izračun troškova i prihoda izrađen u skladu s važećim poreznim i računovodstvenim pravilima te da se pravnim okvirom koji se primjenjuje na sve operatore u smislu računovodstvenih standarda i nacionalnih pravila o tržišnom natjecanju, od svih poduzeća zahtijevaju zasebni računi za različite djelatnosti pa je zahtjev za razdvajanje računa isto ispunjen. Češka su tijela potvrdila da su ugovorne isplate operatorima regionalnog autobusnog prijevoza u regiji Ústí na temelju ugovora o pružanju javne usluge knjižene zasebno u odnosu na ostale djelatnosti koje se obavljaju isključivo na komercijalnoj osnovi, čime se izbjegao svaki oblik unakrsnih subvencija.

| (164) | Konačnom, točkom 7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se način naknade za promicanje održavanja ili razvoja učinkovitog upravljanja koje obavlja operater javne usluge, što može biti predmetom objektivne ocjene. Zahtijeva se i pružanje usluga prijevoza putnika po zadovoljavajuće visokim standardima. Načinom naknade u razmatranim ugovorima promiče se održavanje učinkovitog upravljanja, kao i pružanje usluga prijevoza putnika po zadovoljavajuće visokim standardima, posebno jer naknade ne mogu premašivati objektivnu procjenu dokazivog gubitka. Operatori prijevoza, stoga, imaju poticaj za učinkovito upravljanje poslovanjem i pružanje usluge po zadovoljavajuće visokim standardima jer ako ostvare dodatne gubitke veće od objektivne procjene dokazivog gubitka, oni neće biti nadoknađeni. Standardi kvalitete pružanja usluge osigurani su zahtjevima za kvalitetu uključenima u ugovore o obvezi pružanja javne usluge s operatorima. Način je naknade, stoga, u skladu s točkom 7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(164)

Konačnom, točkom 7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007 zahtijeva se način naknade za promicanje održavanja ili razvoja učinkovitog upravljanja koje obavlja operater javne usluge, što može biti predmetom objektivne ocjene. Zahtijeva se i pružanje usluga prijevoza putnika po zadovoljavajuće visokim standardima. Načinom naknade u razmatranim ugovorima promiče se održavanje učinkovitog upravljanja, kao i pružanje usluga prijevoza putnika po zadovoljavajuće visokim standardima, posebno jer naknade ne mogu premašivati objektivnu procjenu dokazivog gubitka. Operatori prijevoza, stoga, imaju poticaj za učinkovito upravljanje poslovanjem i pružanje usluge po zadovoljavajuće visokim standardima jer ako ostvare dodatne gubitke veće od objektivne procjene dokazivog gubitka, oni neće biti nadoknađeni. Standardi kvalitete pružanja usluge osigurani su zahtjevima za kvalitetu uključenima u ugovore o obvezi pružanja javne usluge s operatorima. Način je naknade, stoga, u skladu s točkom 7. Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007.

| (165) | Komisija, s obzirom na prethodno navedeno, zaključuje da su ispunjeni svi zahtjevi iz Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(165)

Komisija, s obzirom na prethodno navedeno, zaključuje da su ispunjeni svi zahtjevi iz Priloga Uredbi (EZ) br. 1370/2007.

| (166) | Posljedično, Komisija smatra da je naknada dodijeljena određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 pa, u skladu s člankom 9. iste Uredbe, potporu treba smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave. |
| --- | --- |

(166)

Posljedično, Komisija smatra da je naknada dodijeljena određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza iz uvodne izjave 96. točaka (a) i (c), u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1370/2007 pa, u skladu s člankom 9. iste Uredbe, potporu treba smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem i izuzetom od obveze prethodne prijave.

7.2.2.   Dokapitalizacija društva DP Ústí (mjera iz uvodne izjave 96. točke (e))

| (167) | Prema češkim tijelima, dokapitalizacija društva DP Ústí u iznosu od 160 000 000 CZK koju je provela općina Ústí nad Labem u 2006. u skladu je s unutarnjim tržištem jer se mjerom ispunjavaju potrebe koordinacije prijevoza u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EEZ) br. 1107/70 (45). Prema toj iznimci, potpora za koordinaciju prijevoza u skladu je s unutarnjim tržištem ako se ta „potpora dodjeljuje poduzećima koja su dužna snositi troškove za infrastrukturu kojom se koriste, dok ostala poduzeća sličnom opterećenju ne podliježu. Pri određivanju iznosa tako dodijeljene potpore, uzimaju se u obzir troškovi infrastrukture koje konkurentni način prijevoza ne mora snositi”. |
| --- | --- |

(167)

Prema češkim tijelima, dokapitalizacija društva DP Ústí u iznosu od 160 000 000 CZK koju je provela općina Ústí nad Labem u 2006. u skladu je s unutarnjim tržištem jer se mjerom ispunjavaju potrebe koordinacije prijevoza u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EEZ) br. 1107/70 (45). Prema toj iznimci, potpora za koordinaciju prijevoza u skladu je s unutarnjim tržištem ako se ta „potpora dodjeljuje poduzećima koja su dužna snositi troškove za infrastrukturu kojom se koriste, dok ostala poduzeća sličnom opterećenju ne podliježu. Pri određivanju iznosa tako dodijeljene potpore, uzimaju se u obzir troškovi infrastrukture koje konkurentni način prijevoza ne mora snositi”.

| (168) | Uredba (EEZ) br. 1170/70 stavljena je izvan snage Uredbom (EZ) br. 1370/2007 pa se sada usklađenost potpore za izgradnju prometne infrastrukture može ispitivati izravno na temelju članka 93. Ugovora. Komisija smatra da dokapitalizacija društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem za financiranje izgradnje linije trolejbusa predstavlja aktivnost koordinacije u smislu te odredbe jer joj je cilj prebacivanje djelatnosti prijevoza iz jednog načina u drugi. |
| --- | --- |

(168)

Uredba (EEZ) br. 1170/70 stavljena je izvan snage Uredbom (EZ) br. 1370/2007 pa se sada usklađenost potpore za izgradnju prometne infrastrukture može ispitivati izravno na temelju članka 93. Ugovora. Komisija smatra da dokapitalizacija društva DP Ústí koju je provela općina Ústí nad Labem za financiranje izgradnje linije trolejbusa predstavlja aktivnost koordinacije u smislu te odredbe jer joj je cilj prebacivanje djelatnosti prijevoza iz jednog načina u drugi.

| (169) | U skladu s praksom Komisije u donošenju odluka (46), potpora dodijeljena poduzećima za koordinaciju prijevoza u skladu je s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. UFEU-a, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | potpora je doprinos cilju od zajedničkog interesa; |
| --- | --- | --- |

(169)

U skladu s praksom Komisije u donošenju odluka (46), potpora dodijeljena poduzećima za koordinaciju prijevoza u skladu je s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. UFEU-a, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

potpora je doprinos cilju od zajedničkog interesa;

| (b) | potpora je nužna i proporcionalna; |
| --- | --- |

(b)

potpora je nužna i proporcionalna;

| (c) | pristup predmetnoj infrastrukturi otvoren je svim korisnicima na nediskriminirajućoj osnovi; |
| --- | --- |

(c)

pristup predmetnoj infrastrukturi otvoren je svim korisnicima na nediskriminirajućoj osnovi;

| (d) | posljedice potpore nisu narušavanja tržišnog natjecanja suprotna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(d)

posljedice potpore nisu narušavanja tržišnog natjecanja suprotna zajedničkom interesu.

7.2.2.1.   Cilj od općeg interesa

| (170) | Unija već neko vrijeme primjenjuje politiku u cilju uravnoteženja različitih načina prijevoza, kao i jačanja tržišnog natjecanja intermodalnog prijevoza u odnosu na cestovni prijevoz. Glavna je svrha politike intermodalnog prijevoza Unije stvaranje modalnog prijelaza s cestovnog na ostale načine prijevoza. Bijelom knjigom o europskoj prometnoj politici (47) potiče se upotreba načina prijevoza koji su prihvatljivi za okoliš kako bi oni postali konkurentne alternative cestovnom prijevozu. |
| --- | --- |

(170)

Unija već neko vrijeme primjenjuje politiku u cilju uravnoteženja različitih načina prijevoza, kao i jačanja tržišnog natjecanja intermodalnog prijevoza u odnosu na cestovni prijevoz. Glavna je svrha politike intermodalnog prijevoza Unije stvaranje modalnog prijelaza s cestovnog na ostale načine prijevoza. Bijelom knjigom o europskoj prometnoj politici (47) potiče se upotreba načina prijevoza koji su prihvatljivi za okoliš kako bi oni postali konkurentne alternative cestovnom prijevozu.

| (171) | Komisija podsjeća da na sektor prijevoza utječu negativni vanjski učinci zbog činjenice da različiti načini prijevoza ne plaćaju stvarni trošak koji predstavljaju za društvo. Slijedi da je intermodalno tržišno natjecanje narušeno te da uključuje tržišne neuspjehe. Komisija, prema tome, smatra da bi država možda trebala intervenirati koordiniranjem mjera u sektoru prijevoza. |
| --- | --- |

(171)

Komisija podsjeća da na sektor prijevoza utječu negativni vanjski učinci zbog činjenice da različiti načini prijevoza ne plaćaju stvarni trošak koji predstavljaju za društvo. Slijedi da je intermodalno tržišno natjecanje narušeno te da uključuje tržišne neuspjehe. Komisija, prema tome, smatra da bi država možda trebala intervenirati koordiniranjem mjera u sektoru prijevoza.

| (172) | Predmetna je dokapitalizacija provedena isključivo radi financiranja izgradnje linije trolejbusa društva DP Ústí (Ústí nad Labem – Střekov) u cilju poboljšanja prometnih tokova između te dvije geografske točke i smanjenja zagađenja okoliša. Stoga su ciljevi potpore pomicanje intermodalnosti i poboljšanje okolišnih standarda prijevoza u regiji Ústí, što je u skladu s općim interesom Unije. Komisija, stoga, zaključuje da je mjera doprinos postizanju jasno određenog cilja od općeg interesa. |
| --- | --- |

(172)

Predmetna je dokapitalizacija provedena isključivo radi financiranja izgradnje linije trolejbusa društva DP Ústí (Ústí nad Labem – Střekov) u cilju poboljšanja prometnih tokova između te dvije geografske točke i smanjenja zagađenja okoliša. Stoga su ciljevi potpore pomicanje intermodalnosti i poboljšanje okolišnih standarda prijevoza u regiji Ústí, što je u skladu s općim interesom Unije. Komisija, stoga, zaključuje da je mjera doprinos postizanju jasno određenog cilja od općeg interesa.

7.2.2.2.   Nužnost i proporcionalnost potpore

| (173) | Komisija smatra da je mjera nužna za postizanje cilja prijenosa dijela aktivnosti prijevoza od standardne autobusne linije na liniju trolejbusa, čime se potiče intermodalnost i javni prijevoz koji je prihvatljiviji za okoliš. U izostanku potpore do tog prijelaza ne bi došlo te bi se prijevoz na predmetnoj liniji nastavio odvijati autobusima koji su manje prihvatljivi za okoliš. |
| --- | --- |

(173)

Komisija smatra da je mjera nužna za postizanje cilja prijenosa dijela aktivnosti prijevoza od standardne autobusne linije na liniju trolejbusa, čime se potiče intermodalnost i javni prijevoz koji je prihvatljiviji za okoliš. U izostanku potpore do tog prijelaza ne bi došlo te bi se prijevoz na predmetnoj liniji nastavio odvijati autobusima koji su manje prihvatljivi za okoliš.

| (174) | Komisija naglašava da je društvo DPÚK u svojim primjedbama tvrdilo da je tijelima predložilo znatno jeftiniju alternativu za ekološki prihvatljiv oblik lokalnog prijevoza na liniji Ústí nad Labem – Střekov (uz uporabu autobusa na komprimirani prirodni plin umjesto trolejbusa društva DP Ústí), koja je odbačena. Međutim, češka tijela nemaju službenu evidenciju o službenim podnescima društva DPÚK u pogledu alternativnog projekta za osiguranje ekološki prihvatljivijeg prijevoza u općini. Projekt u prilogu podnesku društva DPÚK datira iz lipnja 2001. te, stoga, nije bio relevantan u trenutku dokapitalizacije koje se procjenjuje. Osim toga, češka su tijela tvrdila da je linija Ústí nad Labem – Střekov sastavni dio sustava trolejbusa koji je u postupnoj izgradnji od 1984., a u prometu od 1988. |
| --- | --- |

(174)

Komisija naglašava da je društvo DPÚK u svojim primjedbama tvrdilo da je tijelima predložilo znatno jeftiniju alternativu za ekološki prihvatljiv oblik lokalnog prijevoza na liniji Ústí nad Labem – Střekov (uz uporabu autobusa na komprimirani prirodni plin umjesto trolejbusa društva DP Ústí), koja je odbačena. Međutim, češka tijela nemaju službenu evidenciju o službenim podnescima društva DPÚK u pogledu alternativnog projekta za osiguranje ekološki prihvatljivijeg prijevoza u općini. Projekt u prilogu podnesku društva DPÚK datira iz lipnja 2001. te, stoga, nije bio relevantan u trenutku dokapitalizacije koje se procjenjuje. Osim toga, češka su tijela tvrdila da je linija Ústí nad Labem – Střekov sastavni dio sustava trolejbusa koji je u postupnoj izgradnji od 1984., a u prometu od 1988.

| (175) | Stoga je linija Ústí nad Labem – Střekov izgrađena kao sastavni dio postojećeg sustava trolejbusa, u vlasništvu i pod upravom društva DP Ústí. Osim toga, nema jasnih dokaza o postojanju razumne i dostupne alternative u trenutku dokapitalizacije. Komisija, stoga, smatra da sva druga rješenja konkurentskih pružatelja usluge za taj dio mreže nisu bila razumna alternativa koju je općina Ústí nad Labem trebala razmotriti. |
| --- | --- |

(175)

Stoga je linija Ústí nad Labem – Střekov izgrađena kao sastavni dio postojećeg sustava trolejbusa, u vlasništvu i pod upravom društva DP Ústí. Osim toga, nema jasnih dokaza o postojanju razumne i dostupne alternative u trenutku dokapitalizacije. Komisija, stoga, smatra da sva druga rješenja konkurentskih pružatelja usluge za taj dio mreže nisu bila razumna alternativa koju je općina Ústí nad Labem trebala razmotriti.

| (176) | Kad je riječ o proporcionalnosti mjere, Komisija je u prošlosti odobravala potporu za ulaganje u prometnu infrastrukturu u intenzitetu do 50 % (48). Komisija je u posljednje vrijeme, ako su države članice dokazale ekonomsku potrebu za većim intenzitetom potpore, spremna ih prihvatiti u opravdanim slučajevima (49). |
| --- | --- |

(176)

Kad je riječ o proporcionalnosti mjere, Komisija je u prošlosti odobravala potporu za ulaganje u prometnu infrastrukturu u intenzitetu do 50 % (48). Komisija je u posljednje vrijeme, ako su države članice dokazale ekonomsku potrebu za većim intenzitetom potpore, spremna ih prihvatiti u opravdanim slučajevima (49).

| (177) | U ovom se slučaju mjerom iz uvodne izjave 96. točke (e) osigurava potpora intenziteta 89 % u korist društva DP Ústí: ukupni troškovi izgradnje linije trolejbusa iznosili su približno 179,3 milijuna CZK, od čega je 160 milijuna CZK financirano dokapitalizacijom. Komisija ipak smatra da je dokapitalizacija proporcionalna za postizanje navedenog cilja od općeg interesa zbog sljedećih razloga:






  — | Za razliku od potpore u obliku izravnih nepovratnih sredstava, predmetna je potpora dodijeljena putem dokapitalizacije. To znači da je stvarni iznos potpore uključen u operaciju znatno manji od vrijednosti dokapitalizacije jer je općina Ústí nad Labem jedini član društva DP Ústí prije i poslije dokapitalizacije. Kao jedini vlasnik društva DP Ústí, općina Ústí nad Labem zadržava neizravno vlasništvo nad linijom trolejbusa financiranom iz dokapitalizacije te će moći ubirati dobit od prometovanja njome ili eventualne prodaje jer će vrijednost društva DP Ústí narasti zbog tog ulaganja. Stoga se financiranjem u obliku dokapitalizacije osigurava manji intenzitet potpore slabiji od onoga koji proizlazi iz jednostavne usporedbe dokapitalizacije i ukupnih troškova projekta. |
| --- | --- | --- |

(177)

U ovom se slučaju mjerom iz uvodne izjave 96. točke (e) osigurava potpora intenziteta 89 % u korist društva DP Ústí: ukupni troškovi izgradnje linije trolejbusa iznosili su približno 179,3 milijuna CZK, od čega je 160 milijuna CZK financirano dokapitalizacijom. Komisija ipak smatra da je dokapitalizacija proporcionalna za postizanje navedenog cilja od općeg interesa zbog sljedećih razloga:

—

Za razliku od potpore u obliku izravnih nepovratnih sredstava, predmetna je potpora dodijeljena putem dokapitalizacije. To znači da je stvarni iznos potpore uključen u operaciju znatno manji od vrijednosti dokapitalizacije jer je općina Ústí nad Labem jedini član društva DP Ústí prije i poslije dokapitalizacije. Kao jedini vlasnik društva DP Ústí, općina Ústí nad Labem zadržava neizravno vlasništvo nad linijom trolejbusa financiranom iz dokapitalizacije te će moći ubirati dobit od prometovanja njome ili eventualne prodaje jer će vrijednost društva DP Ústí narasti zbog tog ulaganja. Stoga se financiranjem u obliku dokapitalizacije osigurava manji intenzitet potpore slabiji od onoga koji proizlazi iz jednostavne usporedbe dokapitalizacije i ukupnih troškova projekta.

| — | Kad je riječ o poticajnom učinku, zbog iznosa ulaganja u ovaj projekt ne čini se vjerojatnim da bi društvo DP Ústí moglo provesti ta ulaganja bez dodatnog kapitala. Komisija u tom pogledu naglašava da je izgradnja ostalih, manje značajnih dijelova sustava trolejbusa u općini Ústí nad Labem financirana drugim sredstvima (primjerice, bankovnim kreditima u iznosu od 5 milijuna CZK i 35 milijuna CZK u 2004. i 2005., odnosno 40 milijuna CZK u 2007. – vidjeti prethodni odjeljak 7.1.2.). Međutim, linija trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov bila je posljednji preostali važni dio sustava mreže trolejbusa koja je u izgradnji u općini Ústí nad Labem od 1984. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o poticajnom učinku, zbog iznosa ulaganja u ovaj projekt ne čini se vjerojatnim da bi društvo DP Ústí moglo provesti ta ulaganja bez dodatnog kapitala. Komisija u tom pogledu naglašava da je izgradnja ostalih, manje značajnih dijelova sustava trolejbusa u općini Ústí nad Labem financirana drugim sredstvima (primjerice, bankovnim kreditima u iznosu od 5 milijuna CZK i 35 milijuna CZK u 2004. i 2005., odnosno 40 milijuna CZK u 2007. – vidjeti prethodni odjeljak 7.1.2.). Međutim, linija trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov bila je posljednji preostali važni dio sustava mreže trolejbusa koja je u izgradnji u općini Ústí nad Labem od 1984.

| — | Komisija, osim toga, naglašava da su sredstva od dokapitalizacije u iznosu od 160 milijuna CZK namijenjena samo financiranju izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. Sredstva od dokapitalizacije nalaze se na zasebnom računu društva DP Ústí s kojeg su se obavljala plaćanja za izgradnju linije trolejbusa. Taj se novac, stoga, ne može upotrijebiti za moguće unakrsno subvencioniranje djelatnosti prijevoza društva DP Ústí. |
| --- | --- |

—

Komisija, osim toga, naglašava da su sredstva od dokapitalizacije u iznosu od 160 milijuna CZK namijenjena samo financiranju izgradnje linije trolejbusa Ústí nad Labem – Střekov. Sredstva od dokapitalizacije nalaze se na zasebnom računu društva DP Ústí s kojeg su se obavljala plaćanja za izgradnju linije trolejbusa. Taj se novac, stoga, ne može upotrijebiti za moguće unakrsno subvencioniranje djelatnosti prijevoza društva DP Ústí.

| — | Konačno, preostali iznos troškova izgradnje linije trolejbusa od 19,3 milijuna CZK financiralo je društvo DP Ústí iz vlastitih sredstava. Stoga je potpora ograničena na najniži iznos potreban za zatvaranje manjka financiranja projekta. |
| --- | --- |

—

Konačno, preostali iznos troškova izgradnje linije trolejbusa od 19,3 milijuna CZK financiralo je društvo DP Ústí iz vlastitih sredstava. Stoga je potpora ograničena na najniži iznos potreban za zatvaranje manjka financiranja projekta.

| (178) | Komisija, prema tome, smatra da je potpora proporcionalna za postizanje navedenog cilja od općeg interesa zbog sljedećih razloga: |
| --- | --- |

(178)

Komisija, prema tome, smatra da je potpora proporcionalna za postizanje navedenog cilja od općeg interesa zbog sljedećih razloga:

7.2.2.3.   Pristup predmetnoj infrastrukturi otvoren je svim korisnicima na nediskriminirajućoj osnovi

| (179) | Svi će putnici slobodno, na nediskriminacijskoj osnovi moći upotrebljavati trolejbuse kao dio sustava javnog prijevoza. |
| --- | --- |

(179)

Svi će putnici slobodno, na nediskriminacijskoj osnovi moći upotrebljavati trolejbuse kao dio sustava javnog prijevoza.

7.2.2.4.   Mjera ne smije biti doprinos narušavanju tržišnog natjecanja suprotnom zajedničkom interesu

| (180) | Za prijevoz trolejbusima potrebna je određena infrastruktura kako bi on bio održiva alternativa cestovnom prijevozu. S obzirom na to da je dokapitalizacija ograničena na dodatne troškove potrebne za izgradnju linije trolejbusa i nije namijenjena za podmirivanje operativnih troškova društva DP Ústí, posljedica mjere iz uvodne izjave 96. točke (e) neće biti narušavanje tržišnog natjecanja u odnosu na autobusni prijevoz u mjeri suprotnoj općem interesu. |
| --- | --- |

(180)

Za prijevoz trolejbusima potrebna je određena infrastruktura kako bi on bio održiva alternativa cestovnom prijevozu. S obzirom na to da je dokapitalizacija ograničena na dodatne troškove potrebne za izgradnju linije trolejbusa i nije namijenjena za podmirivanje operativnih troškova društva DP Ústí, posljedica mjere iz uvodne izjave 96. točke (e) neće biti narušavanje tržišnog natjecanja u odnosu na autobusni prijevoz u mjeri suprotnoj općem interesu.

| (181) | Komisija, prema tome, zaključuje da se mjera koja slijedi iz te operacije može smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. Ugovora. |
| --- | --- |

(181)

Komisija, prema tome, zaključuje da se mjera koja slijedi iz te operacije može smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. Ugovora.

8.   ZAKLJUČAK

| (182) | Komisija, u skladu s prethodno navedenim, smatra da naknade koje je određenim operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. te jamstva koja je općina Ústí nad Labem dala u korist društva DP Ústí za osiguranje kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(182)

Komisija, u skladu s prethodno navedenim, smatra da naknade koje je određenim operatorima regionalnoga autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 9. rujna 2006. do 2. lipnja 2007. te jamstva koja je općina Ústí nad Labem dala u korist društva DP Ústí za osiguranje kredita u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (183) | Komisija dalje zaključuje da naknade koje je određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 2005. do 2006. te naknade koje je određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je u skladu s unutarnjim tržištem i izuzeta od zahtjeva za prethodnu prijavu utvrđenoga člankom 108. stavkom 3. Ugovora u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007. |
| --- | --- |

(183)

Komisija dalje zaključuje da naknade koje je određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 2005. do 2006. te naknade koje je određenim operatorima regionalnog autobusnog prijevoza dodijelila regija Ústí za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koja je u skladu s unutarnjim tržištem i izuzeta od zahtjeva za prethodnu prijavu utvrđenoga člankom 108. stavkom 3. Ugovora u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1370/2007.

| (184) | Komisija konačno zaključuje da dokapitalizacija u iznosu od 160 milijuna CZK koju je općina Ústí nad Labem provela u korist društva DP Ústí predstavlja državnu potporu koju je Češka Republika nezakonito primijenila i prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora. Međutim, državna potpora koja slijedi iz te operacije može se smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. Ugovora. |
| --- | --- |

(184)

Komisija konačno zaključuje da dokapitalizacija u iznosu od 160 milijuna CZK koju je općina Ústí nad Labem provela u korist društva DP Ústí predstavlja državnu potporu koju je Češka Republika nezakonito primijenila i prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora. Međutim, državna potpora koja slijedi iz te operacije može se smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. Ugovora.

| (185) | Komisija je, prema tome, |
| --- | --- |

(185)

Komisija je, prema tome,

DONIJELA OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je provela Češka Republika u korist ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem – SADO, Petr Frommel – FOBUS, Petr Stejskal – SPORTBUS i Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba u obliku naknada za uslugu prijevoza u razdoblju od 2005. do 2006. u skladu je s unutarnjim tržištem u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, a time i člankom 93. Ugovora.

Državna potpora koju je provela Češka Republika u korist ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. i Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. u obliku naknada za uslugu prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 31. prosinca 2006. u skladu je s unutarnjim tržištem u skladu s Uredbom (EZ) br. 1370/2007, a time i člankom 93. Ugovora.

Državna potpora koju je Češka Republika nezakonito provela i prekršila članak 108. stavak 3. Ugovora u korist društva Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. u obliku dokapitalizacije u iznosu od 160 milijuna CZK u skladu je s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 93. Ugovora.

Članak 2.

Mjera koju je provela Češka Republika u korist Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. i ZDAR, a.s. u obliku naknada za uslugu prijevoza u razdoblju od 9. rujna 2006. do 2. srpnja 2007. i u korist društva Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. u obliku jamstava u iznosu od 35 milijuna CZK, odnosno 5 milijuna CZK, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Češkoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  Odluka Komisije od 16. travnja 2008. (SL C 187, 24.7.2008., str. 14.).

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.).

3

(4)  Prema češkim tijelima, većina se usluga javnoga autobusnog putničkog prijevoza pruža na temelju ugovora o pružanju javnih usluga.

4

(5)  Neke su odluke Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, posebno u pogledu obveze pružanja javne usluge, stavljene izvan snage od srpnja 2010. Zakonom br. 194/2010 Coll. o javnim uslugama u prijevozu putnika i zamijenjene posebnim odredbama potonjeg zakona. Međutim, pravni se okvir opisan u ovom odjeljku odnosi na stanje u razdoblju relevantnom za procjenu navodnih mjera državne potpore, odnosno od 2004. do 2007.

5

(6)  Prije pristupanja Republike Češke Uniji naknada je za gubitke od obveza pružanja usluga javnog prijevoza bila osigurana ugovorima između općine i glavnog pružatelja usluga javnog prijevoza. Ti su ugovori, iako nisu službeno bili ugovori o obvezama pružanja javne usluge s obzirom na svoj oblik, zadovoljavali temeljna obilježja takvih ugovora. Osnova je za izračun naknade bilo stručno mišljenje o predviđenim gubicima od pružanja usluga javnog prijevoza na određenoj liniji kako je utvrđeno obvezom pružanja javne usluge. Ako se stvarni gubitak znatno razlikovao od gubitka predviđenog stručnim mišljenjem, konačni se obračun izvršio na kraju kalendarske godine. Isto se načelo primjenjivalo u slučajevima mogućih prekomjernih naknada.

6

(7)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 od 26. lipnja 1969. o aktivnostima država članica u vezi s obvezama koje su svojstvene javnim uslugama u željezničkom, cestovnom i riječnom prijevozu (SL L 156, 28.6.1969., str. 1.).

7

(8)  Na temelju češkog prava naknada za ugovore o pružanju javne usluge jednaka je pojmu dokazivoga gubitka. Za sličan predmet vidjeti i Odluku Komisije C 3/08 (ex NN 102/05) od 26. studenoga 2008. – Češka Republika – Naknade za pružanje javne usluge društvima koja se bave autobusnim prijevozom u Južnoj Moravskoj (SL L 97, 16.4.2009., str. 14.) ili Odluku Komisije C(2008) 1627 završna verzija N 495/07 od 30. travnja 2008. – Češka Republika – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (SL C 152, 18.6.2008., str. 21.).

8

(9)  Razumna se dobit smatra ‚zbrojem koji, nakon oporezivanja [...] ne premašuje 1/8 cijene autobusa koji se obično upotrebljavaju za ispunjavanje obveze pružanja usluge javnog linijskog prijevoza putnika, umanjenim za zbroj ukupnog iznosa stvarne amortizacije tih autobusa i zbroj iznosa ulaganja u pružanje usluga javnog linijskog prijevoza putnika, uz uvjet da je mjerodavno tijelo odobrilo ulaganje za potrebe njegova uključivanja u izračun dokazivog gubitka’.

9

(10)  Dekret Ministarstva prometa i komunikacija br. 50/1998 Coll. o dokazivom gubitku u javnom linijskom prijevozu putnika zamijenjen je Uredbom br. 493/2004 Coll. od 21. rujna 2004. Uredba br. 493/2004 Coll. ostala je na snazi do 1. srpnja 2010., odnosno tijekom razdoblja u kojem su odobrene naknade koje su predmet istražnog postupka.

10

(11)  Pozicionirani pružatelj usluge regionalnog autobusnog prijevoza ranije u vlasništvu države za regije Ústí i Liberec u 2004. DPÚK jedan je od pravnih slijednika društva ČSAD nakon podjele na dva regionalna društva koja se bave autobusnim prijevozom: jedno za regiju Ústí (DPÚK) i drugo za regiju Liberec.

11

(12)  Bez obzira na iznose prema ispravcima čeških tijela, iznosi navedeni u tablici u nekim se slučajevima ne podudaraju u potpunosti sa zadanom formulom (dokazivi gubitak u CZK/km pomnožen s brojem kilometara ne podudara se u potpunosti s ukupnim dokazivim gubitkom u CZK). Međutim, razlike su zanemarive te su u svim slučajevima iznosi navedeni u tablici 2. (stvarno isplaćene naknade) manji od rezultata logičkih formula.

12

(13)  Očekivana je cijena usluga prijevoza zbroj ekonomski prihvatljivih troškova koje bi operator trebao imati pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge prijevoza i razumne dobiti koja se odnosi na takve izdatke.

13

(14)  Predviđeni su prihodi primici i prihodi koje bi operator trebao ostvariti pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge prijevoza, uključujući prihode od prodaje karata.

14

(15)  U nekim se slučajevima iznosi navedeni u tablici ne podudaraju u potpunosti s matematičkim formulama (očekivana ukupna cijena usluga prijevoza izračunava se kao broj kilometara pomnožen s očekivanom ukupnom cijenom usluga prijevoza; predviđeni ukupni prihodi izračunavaju se kao broj kilometara pomnožen s predviđenim prihodima u CZK/km; dokazivi gubitak u CZK/km izračunava se kao očekivana cijena usluga prijevoza u CZK/km umanjena za predviđene prihode u CZK/km itd.). Prema češkim tijelima, s nekim je pružateljima usluga prijevoza dogovoreno da dokazivi gubitak bude manji od razlike između očekivane cijene usluga prijevoza i predviđenih prihoda.

15

(16)  Razlog je za višekratnu pojavu nekih imena više ugovora koji uključuju istog pružatelja usluga. Iznosi navedeni u tablici u nekim se slučajevima ne podudaraju u potpunosti sa zadanom formulom (dokazivi gubitak u CZK/km pomnožen s brojem kilometara ne podudara se u potpunosti s ukupnim dokazivim gubitkom u CZK). Međutim, razlike su zanemarive te su u svim slučajevima iznosi navedeni u tablici 7. (stvarno isplaćene naknade) manji od rezultata matematičkih formula.

16

(17)  Nakon što je društvo DPÚK obustavilo pružanje usluga 8. rujna 2006. i kao posljedica činjenice da operator koji je odabran kao zamjena u natječajnom postupku nije uspio osigurati pružanje usluge.

17

(18)  Naknadni ugovori za te linije, koji nisu predmet ove Odluke, sklopljeni su nakon otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog natječajnog postupka u kojem je jedini kriterij bila cijena ponuđene usluge. Ti su ugovori sklopljeni za razdoblje od osam godina.

18

(19)  Iznosi navedeni u tablici u nekim se slučajevima ne podudaraju u potpunosti sa zadanom formulom (dokazivi gubitak u CZK/km pomnožen s brojem kilometara ne podudara se u potpunosti s ukupnim dokazivim gubitkom u CZK). Međutim, razlike su zanemarive te su u svim slučajevima iznosi navedeni u tablici 9. (stvarno isplaćene naknade) manji od rezultata logičkih formula.

19

(20)  Banka koja je dio grupacije Société Générale Group.

20

(21)  Uredba Komisije (EZ) br. 69/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na potporu de minimis (SL L 10, 13.1.2001., str. 30.).

21

de minimis

(22)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECR I-7747. Za četiri uvjeta iz predmeta Altmark, vidjeti uvodnu izjavu (98).

22

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(23)  Češka su tijela dodatno naglasila da je činjenica da je regija Ústí objavila drugi krug dodjele koncesija dokaz njezinog otvorenog i transparentnog pristupa jer bi u predmetnom slučaju bili ispunjeni uvjeti za javnu nabavu prema zatvorenom postupku (u skladu s člankom 31. stavkom 1. točkom (c) Direktive 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).

23

(24)  Društvo Zdar, a.s. osiguralo je osnovnu uslugu javnog prijevoza na jednom području regije Ústí.

24

(25)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1107/70 od 4. lipnja 1970. o odobravanju potpora za željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim plovnim putem (SL L 130, 15.6.1970., str. 1.). Iako je stavljena izvan snage 3. prosinca 2009., ta se Uredba primjenjivala u trenutku dokapitalizacije u 2006.

25

(26)  Taj je pristup u skladu s općim pristupom Komisije uslugama od općeg gospodarskog interesa u ostalim sektorima. Vidjeti posebno točku 48. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

26

(27)  Vidjeti uvodnu izjavu (17).

27

(28)  Tim se zaključkom ne dovodi u pitanje ocjena Komisije u vezi s primjenom prava Unije u pogledu javne nabave.

28

(29)  U pogledu toga vidjeti i Komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu dodijeljenu za pružanje usluga od općega gospodarskog interesa, navedenu u bilješci 32. odjeljku 3.6.2.

29

(30)  Predmet 730/79 Philip Morris [1980] ECR 2671, stavak 11.; spojeni predmeti T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 i T-23/98 Alzetta [2000] ECR II-2319, stavak 80.

30

Philip Morris

Alzetta

(31)  Alzetta, stavci 141. do 147.; Altmark Trans.

31

Alzetta

Altmark Trans

(32)  Predmet T-288/97 Friuli-Venezia Giulia [2001] ECR II-1619, stavak 41.

32

Friuli-Venezia Giulia

(33)  SL C 71, 11.3.2000., str. 14.

33

(34)  Altmark Trans, stavci 77. i 78.

34

Altmark Trans

(35)  Predmet 156/77 Komisija protiv Belgije [1978] ECR I-1881, stavak 10.

35

Komisija protiv Belgije

(36)  Predmet T-157/01 Danske Busvognmænd [2004] ECR II-917, stavci 77. do 79.

36

(37)  Predmet C-504/07 Antrop i ostali [2009] ECR I-3867.

37

Antrop i ostali

(38)  Komisija se u ovome pogledu poziva i na argumente navedene u uvodnim izjavama (307) do (313) svoje Odluke C (2010) 975 završna verzija od 24. veljače 2010. u predmetu C 41/08 (bivši NN 35/08) o ugovorima o uslugama javnog prijevoza između danskog Ministarstva prometa i Danske Statsbaner (SL L 7, 11.1.2011., str. 1.). Opći sud tu je Odluku poništio u predmetu T-92/11 Jørgen Andersen protiv Komisije [2013] ECR II-0000. Ta je presuda trenutačno predmet žalbenog postupka pred Sudom u predmetu C-303/13 P.

38

Jørgen Andersen protiv Komisije

(39)  Predmet C-334/07 Ρ Commission protiv Freistaat Sachsena [2008] ECR 1-9465, stavak 51.

39

Commission protiv Freistaat Sachsena

(40)  Sjedinjeni predmeti C-465/09 Ρ do C-470/09 Ρ Diputación Foral de Vizcaya i ostali protiv Komisije [2011] ECR I-83, stavci 125. i 128. Nedavno, predmet T-570/08 RENV Deutsche Post protiv Komisije [2013] ECR II-0000, stavak 167.

40

Diputación Foral de Vizcaya i ostali protiv Komisije

Deutsche Post protiv Komisije

(41)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1370/2007 utvrđuju se pravila za dodjelu ugovora o pružanju usluge javnog prijevoza. Međutim, u skladu s člankom 8. stavkom 2. „ne dovodeći u pitanje stavak 3., dodjela ugovora o javnim uslugama u željezničkom i cestovnom prijevozu u skladu je s člankom 5. od 3. prosinca 2019.” Na toj su se osnovi predmetni ugovori o pružanju usluge javnog prijevoza mogli izravno dodijeliti. U svakom slučaju, za ugovore sklopljene nakon 31. prosinca 2006. češka su tijela objasnila da su operatori odabrani u otvorenom, transparentnom i bezuvjetnom natječajnom postupku, pri čemu je jedini kriterij bila cijena ponuđene usluge. Ti su ugovori sklopljeni za razdoblje od osam godina pa je regija Ústí već poduzela mjere za postupno usklađivanje s člankom 5. Uredbe.

41

(42)  Člankom 2. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1370/2007 „obveza pružanja javne usluge” definirana je kao „zahtjev koji odredi ili utvrdi nadležno tijelo kako bi osiguralo usluge prijevoza u općem interesu koje operator, kad bi razmatrao vlastite poslovne interese, ne bi pružao ili ne bi pružao u istom opsegu ili po istim uvjetima bez naknade”.

42

(43)  Dekret Ministarstva prometa i komunikacija br. 50/1998 Coll. o dokazivom gubitku u javnom linijskom prijevozu putnika zamijenjen je Uredbom br. 493/2004 Coll. od 21. rujna 2004. Uredba br. 493/2004 Coll. ostala je na snazi do 1. srpnja 2010., odnosno tijekom razdoblja u kojem su odobrene naknade koje su predmet istražnog postupka.

43

(44)  Vidjeti, primjerice, Odluku Komisije C 3/08 (ex NN 102/05) od 26. studenoga 2008. – Češka Republika – Naknade za pružanje javne usluge društvima koja se bave autobusnim prijevozom u Južnoj Moravskoj (SL L 97, 16.4.2009., str. 14.), uvodna izjava 71.

44

(45)  Iznimka iz članka 3. stavka 1. točke (b) u prošlosti se primjenjivala u brojnim odlukama Komisije o programima državnih potpora. Vidjeti, primjerice, Odluku Komisije C(2007) 3394 završna verzija od 18. srpnja 2007. u predmetu N 720/06 – Luka Bruxelles (SL C 307, 18.12.2007., str. 10.) i Odluku Komisije C(2002) 3248 završna verzija od 18. rujna 2002. u predmetu N 308/02 – Program za dodjelu potpore za ulaganje u željezničku infrastrukturu u pokrajini Saska–Anhalt (SL C 277, 14.11.2002., str. 2.). Kad je riječ o ad hoc mjerama, iznimka je primijenjena u slučaju potpore za ulaganje u korist društva Stora Enso Langerbrugge; vidjeti Odluku Komisije C(2004) 3351 od 8. rujna 2004. u predmetu C 73/03 – Potpora za ulaganje u korist društva Stora Enso Langerbrugge (SL L 53, 26.2.2005., str. 66.). Uvjeti za procjenu usklađenosti uporabljeni u toj Odluci uključuju: smatranje mjere koordinacijom prijevoza, veće troškove infrastrukture u usporedbi s konkurentnim načinima prijevoza, najveći intenzitet potpore od 50 % i postojanje poticajnog učinka.

45

ad hoc

Stora Enso Langerbrugge

(46)  Vidjeti točku 52. Odluke Komisije od 9. studenoga 2011., SA.32632 (2011/N), Belgija, Intermodalni kontejnerski terminal Genk (SL C 82, 21.3.2012., str. 2.); Odluku Komisije od 15. lipnja 2011., SA.32224, Nizozemska, Izgradnja objekta Alblasserdam Container Transferium (SL C 215, 21.7.2011., str. 22.); Odluku Komisije od 20. srpnja 2010., C 17/10, Italija, Firmin srl (SL C 278, 15.10.2010., str. 28.); Odluku Komisije od 27. lipnja 2012., SA.34056 (12/N), Ujedinjena Kraljevina, Žičara za London (SL C 220, 25.7.2012., str. 6.); Odluku Komisije od 17. listopada 2012., SA.34501, Njemačka, Proširenje kopnene luke Königs Wusterhausen/Wildau (SL C 176, 21.6.2013., str. 1.); Odluku Komisije od 18. ožujka 2013., SA.37402 (2013/N), Mađarska, Intermodalni razvoj budimpeštanske luke (SL C 141, 9.5.2014., str. 5.).

46

(47)  Bijela knjiga: Europska prometna politika za 2010.(http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_en.htm)

47

(48)  Vidjeti Odluku Komisije od 31. siječnja 2001. u predmetu N 597/2000, Nizozemska – Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen (SL C 102, 31.3.2001., str. 8.), Odluku Komisije od 14. rujna 2001. u predmetu N 208/2000, Nizozemska – SOIT (SL C 315, 4.11.2000., str. 22.), Odluku Komisije od 15. studenoga 2000. u predmetu N 755/1999, Italija – Bolzano (SL C 71, 3.3.2001., str. 19.) i Odluku Komisije od 20. prosinca 2010. u predmetu N 490/10, Belgija – Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest (SL C 122, 20.4.2011., str. 2.).

48

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(49)  Vidjeti Odluku Komisije od 20. prosinca 2011. u predmetu SA.33434, France – Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre (SL C 53, 23.2.2012., str. 2.); Odluku Komisije od 17. listopada 2012. u predmetu SA.34501, Njemačka – Proširenje kopnene luke Königs Wusterhausen/Wildau (SL C 176, 21.6.2013., str. 1.); Odluku Komisije od 19. lipnja 2013. u predmetu SA.35738, Grčka – Potpora za modernizaciju luke Katakolo (SL C 204, 18.7.2013., str. 3.); Odluku Komisije od 2. srpnja 2013. u predmetu SA.35418, Grčka – Proširenje luke Pirej (SL C 256, 5.9.2013., str. 2.).

49

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Proširenje kopnene luke Königs Wusterhausen/Wildau

Potpora za modernizaciju luke Katakolo

Proširenje luke Pirej

---

| 14.11.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 329/68

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 13. studenoga 2014.

o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama

(2014/792/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 56. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na Deseti Europski razvojni fond (2), a posebno njezin članak 17.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 (3), a posebno njezin članak 7. stavak 6. i članak 11.,

budući da:

| (1) | Komisija, koja je nadležna za izvršenje općeg proračuna Europske unije i provedbu svih ostalih fondova kojima upravlja Unija, uz dužno uvažavanje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u člancima 30. do 33. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, obvezna je suzbijati prijevare i sve ostale nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije. Kako bi se zajamčilo da su dužnosnici za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija u potpunosti informirani o prijetnjama financijskim interesima Unije, potrebno je utvrditi unutarnja pravila uz Odluku Komisije C(2014)2784 (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija, koja je nadležna za izvršenje općeg proračuna Europske unije i provedbu svih ostalih fondova kojima upravlja Unija, uz dužno uvažavanje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u člancima 30. do 33. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, obvezna je suzbijati prijevare i sve ostale nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije. Kako bi se zajamčilo da su dužnosnici za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija u potpunosti informirani o prijetnjama financijskim interesima Unije, potrebno je utvrditi unutarnja pravila uz Odluku Komisije C(2014)2784 (4).

| (2) | Radi borbe protiv prijevara i zaštite financijskih interesa Unije Komisija upotrebljava središnju bazu podataka o isključenjima (CED) iz članka 108. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 1302/2008 od 17. prosinca 2008. o središnjoj bazi podataka o isključenjima (5) te sustav ranog upozoravanja iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom od 16. prosinca 2008. o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama (6). Dok zakonodavno tijelo ne donese prijedlog o izmjeni Financijske uredbe (7), potrebno je osigurati da sustav ranog upozoravanja i dalje bude učinkovit. |
| --- | --- |

(2)

Radi borbe protiv prijevara i zaštite financijskih interesa Unije Komisija upotrebljava središnju bazu podataka o isključenjima (CED) iz članka 108. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Uredbe Komisije (EZ, Euratom) br. 1302/2008 od 17. prosinca 2008. o središnjoj bazi podataka o isključenjima (5) te sustav ranog upozoravanja iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom od 16. prosinca 2008. o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama (6). Dok zakonodavno tijelo ne donese prijedlog o izmjeni Financijske uredbe (7), potrebno je osigurati da sustav ranog upozoravanja i dalje bude učinkovit.

| (3) | U prijelaznom bi razdoblju svrha sustava ranog upozoravanja trebala ostati ista. Njime bi se trebalo osigurati širenje povjerljivih informacija unutar Komisije i njezinih izvršnih agencija s pomoću prijave upozorenja u sustav ranog upozoravanja u vezi s osobama koje mogu predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija. |
| --- | --- |

(3)

U prijelaznom bi razdoblju svrha sustava ranog upozoravanja trebala ostati ista. Njime bi se trebalo osigurati širenje povjerljivih informacija unutar Komisije i njezinih izvršnih agencija s pomoću prijave upozorenja u sustav ranog upozoravanja u vezi s osobama koje mogu predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija.

| (4) | Budući da direktori izvršnih agencija imaju status dužnosnika za ovjeravanje ovlaštenih na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, oni bi trebali imati pristup sustavu ranog upozoravanja na isti način kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje. |
| --- | --- |

(4)

Budući da direktori izvršnih agencija imaju status dužnosnika za ovjeravanje ovlaštenih na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, oni bi trebali imati pristup sustavu ranog upozoravanja na isti način kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje.

| (5) | Budući da šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 imaju status dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, trebali bi imati isti pristup sustavu ranog upozoravanja kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje. |
| --- | --- |

(5)

Budući da šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 imaju status dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije za provedbu odobrenih sredstava za poslovanje, trebali bi imati isti pristup sustavu ranog upozoravanja kao i službe Komisije za upravljanje administrativnim odobrenim sredstvima i odobrenim sredstvima za poslovanje.

| (6) | Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 ima obvezu dostaviti predmetnim službama Komisije bez odgađanja informacije o istragama u tijeku na temelju kojih proizlazi da bi moglo biti primjereno poduzeti administrativne mjere predostrožnosti za zaštitu financijskih interesa Unije. Isto tako u skladu s člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 ima obvezu izraditi izvješće o završetku istrage i dati preporuke u kojima se, prema potrebi, navode sve mjere koje treba poduzeti, posebno u institucijama. Kako bi se omogućilo da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži upozorenje, potrebno je utvrditi koje informacije OLAF treba podnijeti Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 ima obvezu dostaviti predmetnim službama Komisije bez odgađanja informacije o istragama u tijeku na temelju kojih proizlazi da bi moglo biti primjereno poduzeti administrativne mjere predostrožnosti za zaštitu financijskih interesa Unije. Isto tako u skladu s člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 ima obvezu izraditi izvješće o završetku istrage i dati preporuke u kojima se, prema potrebi, navode sve mjere koje treba poduzeti, posebno u institucijama. Kako bi se omogućilo da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži upozorenje, potrebno je utvrditi koje informacije OLAF treba podnijeti Komisiji.

| (7) | OLAF bi trebao imati pristup sustavu ranog upozoravanja radi provođenja svojih regulatornih istražnih zadaća te radi svojih obavještajnih aktivnosti i aktivnosti sprečavanja prijevara u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013. |
| --- | --- |

(7)

OLAF bi trebao imati pristup sustavu ranog upozoravanja radi provođenja svojih regulatornih istražnih zadaća te radi svojih obavještajnih aktivnosti i aktivnosti sprečavanja prijevara u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.

| (8) | Radi pojednostavnjenja, trebalo bi pojednostavniti funkcioniranje sustava ranog upozoravanja, smanjiti broj kategorija upozorenja i pojasniti njihovo područje primjene, a nazivi upozorenja trebali bi biti jasni sami po sebi. |
| --- | --- |

(8)

Radi pojednostavnjenja, trebalo bi pojednostavniti funkcioniranje sustava ranog upozoravanja, smanjiti broj kategorija upozorenja i pojasniti njihovo područje primjene, a nazivi upozorenja trebali bi biti jasni sami po sebi.

| (9) | Upozorenja o provjeri temeljena na informacijama koje dostavlja OLAF trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nakon savjetovanja s Glavnom upravom za proračun i pravnom službom, u bliskoj suradnji s OLAF-om. |
| --- | --- |

(9)

Upozorenja o provjeri temeljena na informacijama koje dostavlja OLAF trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nakon savjetovanja s Glavnom upravom za proračun i pravnom službom, u bliskoj suradnji s OLAF-om.

| (10) | Upozorenja o isključenju trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje Komisiji, a Glavna uprava za proračun i pravna služba trebale bi ih, prema potrebi, procijeniti na centraliziran način. Ako se ta upozorenja o isključenju predlažu na temelju informacija koje dostavlja OLAF, trebalo bi ih se procjenjivati u bliskoj suradnji s OLAF-om. Isti postupak trebao bi se primjenjivati ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava osobe o kojoj je riječ. |
| --- | --- |

(10)

Upozorenja o isključenju trebao bi predložiti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje Komisiji, a Glavna uprava za proračun i pravna služba trebale bi ih, prema potrebi, procijeniti na centraliziran način. Ako se ta upozorenja o isključenju predlažu na temelju informacija koje dostavlja OLAF, trebalo bi ih se procjenjivati u bliskoj suradnji s OLAF-om. Isti postupak trebao bi se primjenjivati ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava osobe o kojoj je riječ.

| (11) | Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi, u bliskoj suradnji s OLAF-om, odlučivati o posljedicama koje su potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije i o toj odluci trebao bi obavijestiti OLAF. |
| --- | --- |

(11)

Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi, u bliskoj suradnji s OLAF-om, odlučivati o posljedicama koje su potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije i o toj odluci trebao bi obavijestiti OLAF.

| (12) | Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi biti nadležan za zahtjeve za unos, izmjenu, brisanje ili obnovu upozorenja. Kako bi se očuvala primjerena razina kontrole, takve zahtjeve trebalo bi podnijeti na hijerarhijskoj razini utvrđenoj u Odluci Komisije C(2014)2784. |
| --- | --- |

(12)

Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi biti nadležan za zahtjeve za unos, izmjenu, brisanje ili obnovu upozorenja. Kako bi se očuvala primjerena razina kontrole, takve zahtjeve trebalo bi podnijeti na hijerarhijskoj razini utvrđenoj u Odluci Komisije C(2014)2784.

| (13) | Računovodstveni službenik trebao bi osigurati odgovarajuća tehnička rješenja za učinkovitu primjenu sustava ranog upozoravanja s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije. |
| --- | --- |

(13)

Računovodstveni službenik trebao bi osigurati odgovarajuća tehnička rješenja za učinkovitu primjenu sustava ranog upozoravanja s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije.

| (14) | Detaljne informacije o nalozima za povrat i nalozima za pljenidbu bit će na raspolaganju svim službama Komisije i izvršnim agencijama s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije. Upozorenja W3a (nalog za pljenidbu) i W4 (nalog za povrat) iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom trebalo bi ukinuti. Samo te informacije sustavno ne opravdavaju upozorenje. Njima se traži da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provede analizu svih posebnih okolnosti slučaja kako bi se odlučilo je li potrebno upozorenje ili ne. |
| --- | --- |

(14)

Detaljne informacije o nalozima za povrat i nalozima za pljenidbu bit će na raspolaganju svim službama Komisije i izvršnim agencijama s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije. Upozorenja W3a (nalog za pljenidbu) i W4 (nalog za povrat) iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom trebalo bi ukinuti. Samo te informacije sustavno ne opravdavaju upozorenje. Njima se traži da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provede analizu svih posebnih okolnosti slučaja kako bi se odlučilo je li potrebno upozorenje ili ne.

| (15) | Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8) predviđa se da tijekom obrade osobnih podataka Komisija mora poštovati zakonske uvjete povezane s obradom i uvjete koji se odnose na prijenos podataka propisane tom Uredbom i da takva obrada podliježe prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka, nakon obavijesti dužnosnika Komisije za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(15)

Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8) predviđa se da tijekom obrade osobnih podataka Komisija mora poštovati zakonske uvjete povezane s obradom i uvjete koji se odnose na prijenos podataka propisane tom Uredbom i da takva obrada podliježe prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka, nakon obavijesti dužnosnika Komisije za zaštitu podataka.

| (16) | Odredbama o zaštiti podataka trebala bi se utvrditi prava osoba čiji podaci jesu ili bi se mogli unijeti u sustav ranog upozoravanja. |
| --- | --- |

(16)

Odredbama o zaštiti podataka trebala bi se utvrditi prava osoba čiji podaci jesu ili bi se mogli unijeti u sustav ranog upozoravanja.

| (17) | Određena prava na zaštitu podataka podliježu iznimkama utvrđenima člankom 20. Uredbe (EZ) br. 45/2001 koje treba analizirati slučaj po slučaj i primijeniti na privremenoj osnovi. Služba nadležna za traženje unosa relevantnih informacija i njihovih izmjena, uključujući ispravke i brisanje, trebala bi odlučivati o primjeni tih iznimaka. |
| --- | --- |

(17)

Određena prava na zaštitu podataka podliježu iznimkama utvrđenima člankom 20. Uredbe (EZ) br. 45/2001 koje treba analizirati slučaj po slučaj i primijeniti na privremenoj osnovi. Služba nadležna za traženje unosa relevantnih informacija i njihovih izmjena, uključujući ispravke i brisanje, trebala bi odlučivati o primjeni tih iznimaka.

| (18) | Osobi koja podliježe mogućem upozorenju o isključenju trebala bi se dati mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku prije nego što se podnese zahtjev za prijavu upozorenja koji se odnosi na tu osobu u sustav ranog upozoravanja. Trebalo bi pružiti istu mogućnost ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe. |
| --- | --- |

(18)

Osobi koja podliježe mogućem upozorenju o isključenju trebala bi se dati mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku prije nego što se podnese zahtjev za prijavu upozorenja koji se odnosi na tu osobu u sustav ranog upozoravanja. Trebalo bi pružiti istu mogućnost ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe.

| (19) | Tu mogućnost trebalo bi iznimno odgoditi kako bi se očuvala povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka ako postoje čvrsti i zakoniti razlozi. |
| --- | --- |

(19)

Tu mogućnost trebalo bi iznimno odgoditi kako bi se očuvala povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka ako postoje čvrsti i zakoniti razlozi.

| (20) | Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se primjenjivati do 1. srpnja 2015. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osiguralo poštovanje uredbi Vijeća o mjerama ograničavanja donesenima na temelju članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u računovodstvenom sustavu temeljenom na načelu nastanka poslovnog događaja (ABAC) ne uzmu u obzir informacije iz mjerodavne baze podataka službe nadležne za instrumente vanjske politike. Riječ je o prijavi upozorenja W5b iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom. |
| --- | --- |

(20)

Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se primjenjivati do 1. srpnja 2015. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osiguralo poštovanje uredbi Vijeća o mjerama ograničavanja donesenima na temelju članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u računovodstvenom sustavu temeljenom na načelu nastanka poslovnog događaja (ABAC) ne uzmu u obzir informacije iz mjerodavne baze podataka službe nadležne za instrumente vanjske politike. Riječ je o prijavi upozorenja W5b iz Odluke 2008/969/EZ, Euratom.

| (21) | Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se do 1. srpnja 2015. primjenjivati na upozorenja W3a i W4 koja bi se do tada trebala izjednačiti s upozorenjima o provjeri za primjenu odjeljka 4. ove Odluke. |
| --- | --- |

(21)

Odluka 2008/969/EZ, Euratom trebala bi se do 1. srpnja 2015. primjenjivati na upozorenja W3a i W4 koja bi se do tada trebala izjednačiti s upozorenjima o provjeri za primjenu odjeljka 4. ove Odluke.

| (22) | Za provedbu ove Odluke potrebno je redovito procjenjivati funkcioniranje sustava ranog upozoravanja i njegov učinkovit doprinos zaštiti financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(22)

Za provedbu ove Odluke potrebno je redovito procjenjivati funkcioniranje sustava ranog upozoravanja i njegov učinkovit doprinos zaštiti financijskih interesa Unije.

ODLUČILA JE:

ODJELJAK 1.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet, područje primjene i cilj

1.   Ovom se Odlukom uspostavlja sustav ranog upozoravanja namijenjen dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama pri izvršenju općeg proračuna Europske unije i provedbu ostalih fondova kojima upravlja Unija.

2.   Sustavom ranog upozoravanja pridonosi se zaštiti financijskih interesa Unije i ugleda Unije, borbi protiv prijevara i dobrom financijskom upravljanju.

3.   Svrha sustava ranog upozoravanja jest sljedeća:

| (a) | obavješćivanje s pomoću prijave upozorenja odgovornih dužnosnika za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija da bi osoba mogla predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija; i |
| --- | --- |

(a)

obavješćivanje s pomoću prijave upozorenja odgovornih dužnosnika za ovjeravanje Komisije i izvršnih agencija da bi osoba mogla predstavljati prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija; i

| (b) | omogućivanje da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provodi provjere ili poduzima odgovarajuće mjere, uključujući one iz odjeljka 4. na temelju upozorenja. |
| --- | --- |

(b)

omogućivanje da odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provodi provjere ili poduzima odgovarajuće mjere, uključujući one iz odjeljka 4. na temelju upozorenja.

4.   Informacijama se pridonosi sljedećem:

| (a) | sprečavanju rizika s pomoću provjere na temelju pravodobnih informacija o osobi povezanih sa sumnjom ili zaključcima o bilo kojoj od sljedećih radnji:






  — | značajnoj pogrešci ili nepravilnosti, |
| --- | --- | --- |

(a)

sprečavanju rizika s pomoću provjere na temelju pravodobnih informacija o osobi povezanih sa sumnjom ili zaključcima o bilo kojoj od sljedećih radnji:

—

značajnoj pogrešci ili nepravilnosti,

| — | povredi dužnosti, |
| --- | --- |

—

povredi dužnosti,

| — | teškom kršenju ugovora ili |
| --- | --- |

—

teškom kršenju ugovora ili

| — | prijevari, korupciji i ostalim nezakonitim djelatnostima kojima se šteti financijskim interesima Unije kako je navedeno u članku 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012 (9). |
| --- | --- |

—

prijevari, korupciji i ostalim nezakonitim djelatnostima kojima se šteti financijskim interesima Unije kako je navedeno u članku 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012 (9).

| (b) | isključenju osobe u smislu članka 106. stavka 1. i članka 109 stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 („financijska pravila”). |
| --- | --- |

(b)

isključenju osobe u smislu članka 106. stavka 1. i članka 109 stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 („financijska pravila”).

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „računovodstveni službenik” znači računovodstveni službenik Komisije ili podređeni član osoblja kojem je računovodstveni službenik delegirao određene zadaće u skladu s člankom 69. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012; |
| --- | --- |

(a)

„računovodstveni službenik” znači računovodstveni službenik Komisije ili podređeni član osoblja kojem je računovodstveni službenik delegirao određene zadaće u skladu s člankom 69. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

| (b) | „odgovorni dužnosnik za ovjeravanje” znači dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije u smislu članka 65. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 nadležan u skladu s internim pravilima za izvršenje općeg proračuna Europske unije („proračun”), uključujući direktore izvršnih agencija, dužnosnike za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u smislu članka 65. te Uredbe koji obavljaju funkciju direktora i šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. te Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

„odgovorni dužnosnik za ovjeravanje” znači dužnosnik za ovjeravanje na osnovi delegiranja Komisije u smislu članka 65. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 nadležan u skladu s internim pravilima za izvršenje općeg proračuna Europske unije („proračun”), uključujući direktore izvršnih agencija, dužnosnike za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u smislu članka 65. te Uredbe koji obavljaju funkciju direktora i šefovi delegacija Unije koji djeluju kao dužnosnici Komisije za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti u skladu s člankom 56. stavkom 2. te Uredbe;

| (c) | „osoba na koju se podaci odnose” znači osoba koju se može identificirati kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku kretanju podataka; |
| --- | --- |

(c)

„osoba na koju se podaci odnose” znači osoba koju se može identificirati kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku kretanju podataka;

| (d) | „zaključci” znače utvrđene činjenice otkrivene tijekom provedbe pravne obveze ili zabilježene u kontekstu revizija ili istraga koje provodi Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Služba za unutarnju reviziju (IAS) ili bilo koje druge revizije ili kontrole za koju je nadležan odgovorni dužnosnik za ovjeravanje; |
| --- | --- |

(d)

„zaključci” znače utvrđene činjenice otkrivene tijekom provedbe pravne obveze ili zabilježene u kontekstu revizija ili istraga koje provodi Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), Služba za unutarnju reviziju (IAS) ili bilo koje druge revizije ili kontrole za koju je nadležan odgovorni dužnosnik za ovjeravanje;

| (e) | „pravna obveza” znači obveza koju je Komisija preuzela u okviru glava V. do VIII. dijela 1. i dijela 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012; |
| --- | --- |

(e)

„pravna obveza” znači obveza koju je Komisija preuzela u okviru glava V. do VIII. dijela 1. i dijela 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

| (f) | „osoba” znači svaka fizička ili pravna osoba ili svako udruženje bez pravne osobnosti kako slijedi:






  — | primatelj kako je definiran člankom 2. točkom i. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, |
| --- | --- | --- |

(f)

„osoba” znači svaka fizička ili pravna osoba ili svako udruženje bez pravne osobnosti kako slijedi:

—

primatelj kako je definiran člankom 2. točkom i. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012,

| — | natjecatelj ili ponuditelj, |
| --- | --- |

—

natjecatelj ili ponuditelj,

| — | podnositelj zahtjeva za bespovratna sredstva, |
| --- | --- |

—

podnositelj zahtjeva za bespovratna sredstva,

| — | sudionik u nagradnom natjecanju, |
| --- | --- |

—

sudionik u nagradnom natjecanju,

| — | plaćeni vanjski stručnjak u skladu s člankom 204. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, |
| --- | --- |

—

plaćeni vanjski stručnjak u skladu s člankom 204. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012,

| — | osoba ovlaštena za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad drugim pravnim osobama iz članka 106. stavka 1. točke (b) i (e) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012; |
| --- | --- |

—

osoba ovlaštena za zastupanje, odlučivanje ili kontrolu nad drugim pravnim osobama iz članka 106. stavka 1. točke (b) i (e) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

| (g) | „povreda dužnosti” znači kršenje zakona, propisa ili etičkih standarda zanimanja te osobe kao i protuzakonito ponašanje kojim se utječe na njegovu profesionalnu vjerodostojnost; |
| --- | --- |

(g)

„povreda dužnosti” znači kršenje zakona, propisa ili etičkih standarda zanimanja te osobe kao i protuzakonito ponašanje kojim se utječe na njegovu profesionalnu vjerodostojnost;

| (h) | „podizvođač” znači gospodarski subjekt kojeg je predložio natjecatelj, ponuditelj ili izvođač kako bi izvršio dio ugovora, a javni naručitelj nema izravnu pravnu obvezu s njim; |
| --- | --- |

(h)

„podizvođač” znači gospodarski subjekt kojeg je predložio natjecatelj, ponuditelj ili izvođač kako bi izvršio dio ugovora, a javni naručitelj nema izravnu pravnu obvezu s njim;

| (i) | „značajna pogreška ili nepravilnost” znači značajna pogreška ili nepravilnost kako je definirana člankom 166. stavkom 2. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012; |
| --- | --- |

(i)

„značajna pogreška ili nepravilnost” znači značajna pogreška ili nepravilnost kako je definirana člankom 166. stavkom 2. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012;

| (j) | „osoba za kontakt za upozorenje” znači osoba u službi nadležnoj za zahtjev koja je nadležna za dokumentaciju o upozorenju do njegova brisanja. |
| --- | --- |

(j)

„osoba za kontakt za upozorenje” znači osoba u službi nadležnoj za zahtjev koja je nadležna za dokumentaciju o upozorenju do njegova brisanja.

Članak 3.

Funkcioniranje sustava za rano upozoravanje

1.   Računovodstveni službenik osigurava odgovarajuća tehnička rješenja za učinkovito funkcioniranje sustava ranog upozoravanja i njegovo praćenje.

Računovodstveni službenik unosi, mijenja, obnavlja ili briše upozorenja u sustavu ranog upozoravanja na zahtjev odgovornog dužnosnika za ovjeravanje.

2.   Računovodstveni službenik donosi provedbene mjere povezane s tehničkim aspektima i utvrđuje povezane postupke, uključujući u području sigurnosti.

Računovodstveni službenik o tim mjerama obavješćuje službe Komisije i izvršne agencije.

Članak 4.

Ovlasti za zahtjev za upozorenje, njegovu izmjenu, obnavljanje ili brisanje i postupci u vezi s tim

1.   Samo odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu, izmjenu, obnavljanje ili brisanje upozorenja.

2.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje šalje zahtjev za prijavu, izmjenu, obnavljanje ili brisanje upozorenja računovodstvenom službeniku. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje upotrebljava obrazac iz Priloga ovoj Odluci.

3.   Osoba za kontakt za upozorenje iz članka 8. provjerava da su uvjeti iz članaka 11. i 12. ispunjeni prije slanja zahtjeva računovodstvenom službeniku.

Članak 5.

Pristup sustavu ranog upozoravanja

Službe Komisije i izvršne agencije imaju izravan pristup informacijama koje se nalaze u sustavu ranog upozoravanja s pomoću središnjeg računovodstvenog sustava Komisije.

Službe Komisije ili izvršne agencije nadležne za lokalni sustav mogu upotrebljavati taj središnji računovodstveni sustav kako bi pristupile informacijama koje se nalaze u sustavu ranog upozoravanja ako je zajamčena podudarnost podataka između lokalnog sustava i središnjeg računovodstvenog sustava.

Članak 6.

Uporaba sustava ranog upozoravanja

Informacije pohranjene u sustavu ranog upozoravanja mogu se upotrebljavati samo za potrebe izvršenja proračuna ili provedbu bilo kojeg drugog fonda kojim upravlja Unija. To ne utječe na informacije iz središnje baze podataka o isključenjima iz članka 1. stavaka 2. i 3. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1302/2008 (10).

U skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi OLAF i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 (dalje u tekstu „Uredba o OLAF-u”) OLAF može upotrebljavati informacije iz sustava ranog upozoravanja i središnje baze podataka o isključenjima za svoje istrage i za aktivnosti sprečavanja prijevara, uključujući analize rizika.

Članak 7.

Raspored traženja podataka u sustavu ranog upozoravanja

Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje provjerava postoji li u sustavu ranog upozoravanja upozorenje povezano s određenom osobom u sljedećim fazama:

| (a) | prije unošenja pojedinačne proračunske obveze; |
| --- | --- |

(a)

prije unošenja pojedinačne proračunske obveze;

| (b) | prije unošenja ukupne proračunske obveze ako je u toj fazi osoba poznata; |
| --- | --- |

(b)

prije unošenja ukupne proračunske obveze ako je u toj fazi osoba poznata;

| (c) | u slučaju okvirnih proračunskih obveza, prije zaključivanja pravne obveze koja daje pravo na daljnja plaćanja osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju okvirnih proračunskih obveza, prije zaključivanja pravne obveze koja daje pravo na daljnja plaćanja osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima;

| (d) | u slučaju postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava, nagradnih natjecanja i poziva na iskaz interesa, najkasnije prije donošenja odluke o dodjeli; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju postupaka javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava, nagradnih natjecanja i poziva na iskaz interesa, najkasnije prije donošenja odluke o dodjeli;

| (e) | u slučaju javne nabave, ako javni naručitelj ograniči broj natjecatelja pozvanih da podnesu ponudu prije završetka postupka odabira natjecatelja; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju javne nabave, ako javni naručitelj ograniči broj natjecatelja pozvanih da podnesu ponudu prije završetka postupka odabira natjecatelja;

| (f) | prije svih plaćanja, osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima. |
| --- | --- |

(f)

prije svih plaćanja, osim ako se odnosi na plaćanja osoblja i naknadu putnih troškova za sudjelovanje na sastancima i natječajima.

Članak 8.

Osoba za kontakt za upozorenje

Osoba za kontakt za upozorenje zadužena je za sljedeće:

| (a) | priprema zahtjev za prijavu upozorenja; |
| --- | --- |

(a)

priprema zahtjev za prijavu upozorenja;

| (b) | šalje zahtjev i sve druge informacije povezane s upozorenjem računovodstvenom službeniku; |
| --- | --- |

(b)

šalje zahtjev i sve druge informacije povezane s upozorenjem računovodstvenom službeniku;

| (c) | pruža informacije s pomoću kojih drugi odgovorni dužnosnici za ovjeravanje provode provjere ili odlučuju o posljedicama iz odjeljka 4. |
| --- | --- |

(c)

pruža informacije s pomoću kojih drugi odgovorni dužnosnici za ovjeravanje provode provjere ili odlučuju o posljedicama iz odjeljka 4.

ODJELJAK 2.

INFORMACIJE UNESENE U SUSTAV RANOG UPOZORAVANJA

Članak 9.

Kategorije upozorenja

1.   Upozorenja u sustavu ranog upozoravanja dijele se u sljedeće dvije kategorije:

| (a) | „upozorenja o provjeri” ako je osoba osumnjičena prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške ili nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora odnosno kada se to ustanovi; |
| --- | --- |

(a)

„upozorenja o provjeri” ako je osoba osumnjičena prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške ili nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora odnosno kada se to ustanovi;

| (b) | „upozorenja o isključenju” ako je osoba isključena u skladu s razlozima za isključenje propisanima člankom 106. stavkom 1. i člankom 109. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. |
| --- | --- |

(b)

„upozorenja o isključenju” ako je osoba isključena u skladu s razlozima za isključenje propisanima člankom 106. stavkom 1. i člankom 109. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

2.   Osoba može podlijegati različitim upozorenjima prijavljenima iz različitih razloga.

Članak 10.

Informacije iz upozorenja u sustavu ranog upozoravanja

Upozorenja u sustavu ranog upozoravanja sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | identifikaciju osobe; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciju osobe;

| (b) | vrstu upozorenja; |
| --- | --- |

(b)

vrstu upozorenja;

| (c) | trajanje upozorenja; |
| --- | --- |

(c)

trajanje upozorenja;

| (d) | razloge zbog kojih osoba predstavlja prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija; |
| --- | --- |

(d)

razloge zbog kojih osoba predstavlja prijetnju financijskim interesima i ugledu Unije ili bilo kojem drugom fondu kojim upravlja Unija;

| (e) | informacije u vezi s kontradiktornim postupkom; |
| --- | --- |

(e)

informacije u vezi s kontradiktornim postupkom;

| (f) | ime odgovornog dužnosnika za ovjeravanje; |
| --- | --- |

(f)

ime odgovornog dužnosnika za ovjeravanje;

| (g) | ime osobe za kontakt za upozorenje iz članka 8. ove Odluke. |
| --- | --- |

(g)

ime osobe za kontakt za upozorenje iz članka 8. ove Odluke.

Članak 11.

Upozorenja o provjeri

1.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti upozorenje o provjeri ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | OLAF je u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 obavijestio odgovornog dužnosnika za ovjeravanje ako se istragom pokaže da bi bilo primjereno poduzeti mjere za zaštitu financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

(a)

OLAF je u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 obavijestio odgovornog dužnosnika za ovjeravanje ako se istragom pokaže da bi bilo primjereno poduzeti mjere za zaštitu financijskih interesa Unije;

| (b) | Europski revizorski sud dostavio je informacije Komisiji ili je IAS dostavio informacije odgovornom dužnosniku za ovjeravanje koje upućuju na prijevaru, korupciju ili bilo koju drugu nezakonitu djelatnost kojom se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, ili na značajne pogreške ili nepravilnosti ili povredu dužnosti ili teško kršenje ugovora u odnosu na osobu; |
| --- | --- |

(b)

Europski revizorski sud dostavio je informacije Komisiji ili je IAS dostavio informacije odgovornom dužnosniku za ovjeravanje koje upućuju na prijevaru, korupciju ili bilo koju drugu nezakonitu djelatnost kojom se utječe na financijske interese Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, ili na značajne pogreške ili nepravilnosti ili povredu dužnosti ili teško kršenje ugovora u odnosu na osobu;

| (c) | odgovorni dužnosnik za ovjeravanje izvršio je provjeru, reviziju ili kontrolu navedene prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške, nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora u odnosu na osobu ili je zaprimio informacije o takvoj provjeri, reviziji ili kontroli. |
| --- | --- |

(c)

odgovorni dužnosnik za ovjeravanje izvršio je provjeru, reviziju ili kontrolu navedene prijevare, korupcije ili druge nezakonite djelatnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je utvrđeno člankom 141. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012, značajne pogreške, nepravilnosti, povrede dužnosti ili teškog kršenja ugovora u odnosu na osobu ili je zaprimio informacije o takvoj provjeri, reviziji ili kontroli.

2.   Upozorenje o provjeri traje najviše godinu dana. Briše se kada se zatraži upozorenje o isključenju ili kada provjera više nije potrebna.

3.   Upozorenje o provjeri automatski se briše na kraju razdoblja iz stavka 2.

4.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti obnovu upozorenja o provjeri ako ga OLAF obavijesti da još nije došlo do zaključaka u istragama iz stavka 1., ali da istrage opravdavaju postojanje upozorenja o provjeri. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isto tako može zatražiti obnovu upozorenja o provjeri ako su uvjeti utvrđeni stavkom 1. točkama (b) i (c) i dalje ispunjeni.

5.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obrazlaže zašto je potrebna obnova za zaštitu financijskih interesa i ugleda Unije.

6.   Obnova se smatra novim zahtjevom za upozorenje o provjeri.

Članak 12.

Upozorenja o isključenju

1.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži upozorenje o isključenju za slučajeve iz članka 106. stavka 1. ili članka 109. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

2.   Upozorenja o isključenju brišu se na kraju razdoblja isključenja.

3.   Upozorenja o isključenju automatski se unose u središnju bazu podataka o isključenjima iz sustava ranog upozoravanja.

Članak 13.

Informacije koje prosljeđuje OLAF

Kada OLAF dostavlja informacije u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 kako bi se pomoglo odgovornom dužnosniku za ovjeravanje pri odlučivanju o poduzimanju mjera predostrožnosti za zaštitu financijskih interesa Europske unije ili u skladu s člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, tim informacijama obuhvaćeno je sljedeće:

| (a) | identitet predmetne osobe; |
| --- | --- |

(a)

identitet predmetne osobe;

| (b) | sažetak predmetnih činjenica i rizika utvrđenih u ispitnom postupku; sažetak je dostatan da omogući osobi da je učinkovito saslušana u skladu s člankom 16. ove Odluke; |
| --- | --- |

(b)

sažetak predmetnih činjenica i rizika utvrđenih u ispitnom postupku; sažetak je dostatan da omogući osobi da je učinkovito saslušana u skladu s člankom 16. ove Odluke;

| (c) | bilo kakve posebne mjere koje se preporučuju za osiguravanje povjerljivosti, osobito u slučajevima u kojima se upotrebljavaju istražne mjere koje spadaju u nadležnost nacionalnog sudskog tijela, ili u slučaju vanjske istrage, u nadležnost nacionalnog tijela u skladu s nacionalnim propisima koji se primjenjuju za istrage. |
| --- | --- |

(c)

bilo kakve posebne mjere koje se preporučuju za osiguravanje povjerljivosti, osobito u slučajevima u kojima se upotrebljavaju istražne mjere koje spadaju u nadležnost nacionalnog sudskog tijela, ili u slučaju vanjske istrage, u nadležnost nacionalnog tijela u skladu s nacionalnim propisima koji se primjenjuju za istrage.

ODJELJAK 3.

POSTUPOVNE ODREDBE ZA PRIJAVU UPOZORENJA

Članak 14.

Prethodna savjetovanja središnjih službi za upozorenja o provjeri

Prije nego što odluči zatražiti prijavu upozorenja o provjeri na temelju informacija koje je dostavio OLAF u skladu s člankom 7. stavkom 6. i člankom 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje savjetuje se s Glavnom upravom za proračun (središnja financijska služba) i, prema potrebi, pravnom službom u bliskoj suradnji s OLAF-om u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.

Članak 15.

Procjena upozorenja o isključenju središnjih službi

Prije traženja upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točki (b), (c) i (e) te članka 109. stavka 1. i njegova primjerenog trajanja koji je predložio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, Glavna uprava za proračun i pravna služba provode centraliziranu procjenu. Ako se upozorenje o isključenju koje je predložio odgovorni dužnosnik za ovjeravanje temelji se na informacijama koje je dostavio OLAF, ta se procjena provodi u bliskoj suradnji s OLAF-om.

Članak 16.

Pravo na saslušanje

1.   Prijava upozorenja podliježe sljedećim pravilima:

| (a) | Kada odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava zatražiti prijavu upozorenja o isključenju ili namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe, predmetnoj osobi najprije daje mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi najmanje 14 kalendarskih dana da to učini. Istodobno odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje tu osobu da će se upozorenje registrirati ako ta osoba ne pošalje odgovor.
  Prema potrebi, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi mogućnost da izrazi svoje stajalište na temelju informacija koje je dostavio OLAF. |
| --- | --- |

(a)

Kada odgovorni dužnosnik za ovjeravanje namjerava zatražiti prijavu upozorenja o isključenju ili namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe, predmetnoj osobi najprije daje mogućnost da izrazi svoje stajalište u pisanom obliku. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi najmanje 14 kalendarskih dana da to učini. Istodobno odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje tu osobu da će se upozorenje registrirati ako ta osoba ne pošalje odgovor.

Prema potrebi, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje toj osobi mogućnost da izrazi svoje stajalište na temelju informacija koje je dostavio OLAF.

| (b) | Ako osoba podnese primjedbe kojima se ne mijenja procjena odgovornog dužnosnika za ovjeravanje, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatražit će da računovodstveni službenik aktivira upozorenje.
  Ako osoba podnese primjedbe koje, prema mišljenju odgovornog dužnosnika za ovjeravanje upućuju na to da je upozorenje nerazmjerno ili nepotrebno, upozorenje se neće aktivirati i osoba će biti o tome obaviještena.
  Računovodstveni službenik potvrdit će odgovornom dužnosniku za ovjeravanje prijavu upozorenja u sustav ranog upozoravanja, prema potrebi. |
| --- | --- |

(b)

Ako osoba podnese primjedbe kojima se ne mijenja procjena odgovornog dužnosnika za ovjeravanje, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatražit će da računovodstveni službenik aktivira upozorenje.

Ako osoba podnese primjedbe koje, prema mišljenju odgovornog dužnosnika za ovjeravanje upućuju na to da je upozorenje nerazmjerno ili nepotrebno, upozorenje se neće aktivirati i osoba će biti o tome obaviještena.

Računovodstveni službenik potvrdit će odgovornom dužnosniku za ovjeravanje prijavu upozorenja u sustav ranog upozoravanja, prema potrebi.

| (c) | Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavijestit će osobu o aktivaciji upozorenja i njegovom trajanju. Međutim, ta obavijest nije potrebna ako osoba nije odgovorila na poziv da dostavi svoje primjedbe u pisanom obliku. |
| --- | --- |

(c)

Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavijestit će osobu o aktivaciji upozorenja i njegovom trajanju. Međutim, ta obavijest nije potrebna ako osoba nije odgovorila na poziv da dostavi svoje primjedbe u pisanom obliku.

2.   Do donošenja odluke o trajanju isključenja odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i prije nego što je predmetnoj osobi dao mogućnost da izrazi svoje stajalište. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje daje osobi mogućnost da izrazi svoje stajalište o trajanju isključenja.

3.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti prijavu upozorenja o isključenju u slučajevima iz članka 106. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i prije nego što je predmetnoj osobi dao mogućnost da izrazi svoje stajalište ako ima službeni dokument kojim se utvrđuje situacija. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje osobu o prijavi upozorenja o isključenju.

4.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može iznimno odgoditi tu mogućnost da osoba izrazi svoje stajalište u pisanom obliku prije podnošenja zahtjeva za prijavu upozorenja o isključenju ili prije poduzimanja bilo čega čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe, pod uvjetom da postoje čvrsti i zakoniti razlozi da se očuva povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka, pri čemu se nastavlja s prijavom upozorenja.

5.   Ako OLAF obavješćuje odgovornog dužnosnika za ovjeravanje u skladu s člankom 13., navodi je li potrebno očuvati povjerljivost istrage ili nacionalnog pravnog postupka i je li potrebno odgoditi mogućnosti da osoba izrazi svoje stajalište.

6.   Osobi se daje mogućnost da izrazi svoje stajalište čim prestanu postojati razlozi za zaštitu istrage ili nacionalnog pravnog postupka.

Članak 17.

Zaštita podataka i prava osoba na koje se odnose podaci

1.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje obavješćuje osobe na koje se odnose podaci da podaci o njima mogu biti uključeni u sustav ranog upozoravanja i kome ti podaci mogu biti priopćeni. Ta opća informacija dostavlja se u pisanom obliku, osobito u pozivima na podnošenje ponuda, pozivima na podnošenje prijedloga, nagradnim natjecanjima i, ako nema poziva, prije sklapanja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava.

2.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje koji zatraži prijavu upozorenja nadležan je za odnose s osobom čiji su podaci uneseni u sustav ranog upozoravanja. Odgovara na zahtjeve predmetne osobe da se isprave netočni ili nepotpuni osobni podaci i na sve ostale zahtjeve ili pitanja te osobe.

3.   Osoba isto tako može u pisanom obliku zatražiti od računovodstvenog službenika informaciju o tome je li prijavljena u sustavu ranog upozoravanja.

Računovodstveni službenik dostavlja tu informaciju osim ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, u dogovoru s OLAF-om, prema potrebi odluči da se primjenjuju ograničenja iz članka 20. stavka 1. Uredbe br. 45/2001.

4.   Izbrisana upozorenja dostupna su samo u svrhu revizije i istrage i nisu vidljiva korisnicima sustava ranog upozoravanja.

Međutim, osobni podaci sadržani u upozorenjima koji se odnose na fizičke osobe ostaju dostupni u te svrhe samo tijekom pet godina od brisanja upozorenja.

Članak 18.

Revizija upozorenja

Ako osoba za koju je u sustavu ranog upozoravanja prijavljeno upozorenje dostavi nove elemente kojima dokazuje da razlozi za prijavu više ne postoje, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži brisanje upozorenja.

Osoba za koju je u sustavu ranog upozoravanja prijavljeno upozorenje o isključenju može uputiti pritužbu Ombudsmanu i zatražiti sudsko preispitivanje.

ODJELJAK 4.

POSLJEDICE UPOZORENJA

Članak 19.

Opća pravila primjenjiva na posljedice

1.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje od osobe za kontakt za upozorenje zatraži sve relevantne informacije kako bi mogao odlučiti o posljedicama utvrđenima u ovom odjeljku.

2.   Ako odgovorni dužnosnik za ovjeravanje na temelju informacija koje je dostavio OLAF zatraži prijavu upozorenja o provjeri u skladu s člankom 11., odgovorni dužnosnik za ovjeravanje primjenjuje postupak utvrđen u člancima 14. ili 15. ove Odluke i odlučuje o posljedicama u bliskoj suradnji s OLAF-om u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013.

3.   Pri odlučivanju o posljedicama odgovorni dužnosnik za ovjeravanje za sva upozorenja u obzir uzima sljedeće kriterije:

| (a) | rizike za financijske interese i ugled Unije; |
| --- | --- |

(a)

rizike za financijske interese i ugled Unije;

| (b) | iznos i trajanje pravne obveze; |
| --- | --- |

(b)

iznos i trajanje pravne obveze;

| (c) | hitnost u provedbi pravne obveze; |
| --- | --- |

(c)

hitnost u provedbi pravne obveze;

| (d) | narav činjenica; |
| --- | --- |

(d)

narav činjenica;

| (e) | ozbiljnost činjenica; i |
| --- | --- |

(e)

ozbiljnost činjenica; i

| (f) | moguće posljedice na provedbu pravne obveze. |
| --- | --- |

(f)

moguće posljedice na provedbu pravne obveze.

Za upozorenja o isključenju odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isto tako uzima u obzir narav i ozbiljnost razloga za isključenje te nužnost kontinuiteta usluge.

4.   Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje u svakom slučaju opravdava svoju odluku o posljedicama u pisanom obliku.

Članak 20.

Posljedice upozorenja o provjeri

1.   U slučaju postupaka javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja ta provjera može biti sljedeća:

| (a) | odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti dodatne popratne dokumente kako su utvrđeni u postupku javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja; |
| --- | --- |

(a)

odgovorni dužnosnik za ovjeravanje može zatražiti dodatne popratne dokumente kako su utvrđeni u postupku javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja;

| (b) | za postupak dodjele bespovratnih sredstava analiza rizika koji se odnosi na pretfinanciranje. |
| --- | --- |

(b)

za postupak dodjele bespovratnih sredstava analiza rizika koji se odnosi na pretfinanciranje.

2.   U slučaju pravne obveze ta provjera može biti sljedeća:

| (a) | provjera da je djelovanje u skladu s pravnom obvezom, uključujući poštovanje rokova i sadržaj rezultata; |
| --- | --- |

(a)

provjera da je djelovanje u skladu s pravnom obvezom, uključujući poštovanje rokova i sadržaj rezultata;

| (b) | za postojeća bespovratna sredstva provjera prihvatljivosti troškova prije plaćanja ili provođenja revizije ili provjera na licu mjesta. |
| --- | --- |

(b)

za postojeća bespovratna sredstva provjera prihvatljivosti troškova prije plaćanja ili provođenja revizije ili provjera na licu mjesta.

Članak 21.

Pravo na saslušanje nakon upozorenja o provjeri

Postupak utvrđen člankom 15. ove Odluke i pravo na saslušanje utvrđeno člankom 16. ove Odluke primjenjuju se i kada odgovorni dužnosnik za ovjeravanje nakon upozorenja o provjeri namjerava poduzeti bilo što čime bi se moglo negativno utjecati na prava predmetne osobe.

Članak 22.

Posljedice upozorenja o isključenju u pogledu postupaka i pravnih obveza

1.   U slučaju postupaka javne nabave, dodjele bespovratnih sredstava ili nagradnih natjecanja odgovorni dužnosnik za ovjeravanje isključuje osobu koja podliježe upozorenju o isključenju iz sudjelovanja u postupcima javne nabave ili dodjele bespovratnih sredstava, osim ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni člankom 106. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 kada je osoba u monopolističkom položaju.

2.   U slučaju postojećih pravnih obveza odgovorni dužnosnik za ovjeravanje odlučuje o posljedicama, uključujući sljedeće:

| (a) | o nastavku izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava i provođenju svih odgovarajućih provjera; |
| --- | --- |

(a)

o nastavku izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava i provođenju svih odgovarajućih provjera;

| (b) | o suspendiranju roka za plaćanje u skladu s člankom 92. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012; |
| --- | --- |

(b)

o suspendiranju roka za plaćanje u skladu s člankom 92. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

| (c) | o suspendiranju plaćanja u skladu s člankom 208. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012; |
| --- | --- |

(c)

o suspendiranju plaćanja u skladu s člankom 208. Delegirane Uredbe (EU) br. 1268/2012;

| (d) | o suspendiranju izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava u skladu s člankom 116. i člankom 135. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012; |
| --- | --- |

(d)

o suspendiranju izvršenja ugovora ili dodjele bespovratnih sredstava u skladu s člankom 116. i člankom 135. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;

| (e) | o raskidanju pravne obveze ako se pravnom obvezom predviđa raskidanje na temelju informacija za koje je prijavljeno upozorenje. |
| --- | --- |

(e)

o raskidanju pravne obveze ako se pravnom obvezom predviđa raskidanje na temelju informacija za koje je prijavljeno upozorenje.

3.   Ako je osoba podizvođač, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje zatraži od ponuditelja, natjecatelja ili izvođača da zamijeni podizvođača.

Članak 23.

Posljedice upozorenja o isključenju na proračunske transakcije

1.   U slučaju upozorenja o isključenju, prema potrebi, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje potvrđuje u računovodstvenom sustavu da bi se plaćanje trebalo izvršiti unatoč postojanju upozorenja.

2.   Ako je prijavljeno upozorenje o isključenju, ne odobrava se nikakva pojedinačna proračunska obveza, prijava pojedinačne pravne obveze u proračunskim računima na temelju ukupne obveze i preuzimanje pravne obveze na temelju okvirne obveze, osim ako je osoba u monopolističkom položaju pod uvjetima utvrđenima u članku 106. stavku 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

ODJELJAK 5.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 24.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2008/969/EZ, Euratom o sustavu ranog upozoravanja namijenjenog dužnosnicima za ovjeravanje Komisije i izvršnim agencijama stavlja se izvan snage.

Članak 25.

Prijelazne odredbe

1.   Upozorenja o isključenju prijavljena u skladu s Odlukom 2008/969/EZ, Euratom ostaju aktivna sve do kraja njihova trajanja u skladu s tom Odlukom.

2.   Upozorenja W1, W2 i W3b prijavljena u skladu s Odlukom 2008/969/EZ, Euratom smatraju se upozorenjima o provjeri na temelju ove Odluke.

3.   Upozorenja W3a i W4 do 1. srpnja 2015. i dalje se prijavljuju u skladu s uvjetima utvrđenima u Odluci 2008/969/EZ, Euratom. Za primjenu odjeljka 4. ove Odluke upozorenja W3a i W4 smatraju se upozorenjima o provjeri na temelju ove Odluke. Odluka 2008/969/EZ, Euratom do 1. srpnja 2015. i dalje se primjenjuje na upozorenja W5b.

Članak 26.

Objavljivanje

Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. studenoga 2014.

Za Komisiju

Kristalina GEORGIEVA

Potpredsjednica

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

1

(2)  SL L 78, 19.3.2008., str. 1.

2

(3)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

3

(4)  Odluka Komisije C(2014)2784 od 30. travnja 2014. o unutarnjim pravilima o izvršenju općeg proračuna Europske unije (odjeljak Europske komisije) na znanje odjelima Komisije.

4

(5)  SL L 344, 20.12.2008., str. 12.

5

(6)  SL L 344, 20.12.2008., str. 125.

6

(7)  COM(2014)358 od 18.6.2014.

7

(8)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

9

(10)  Uredba Komisije (EZ, Euratom) br. 1302/2008 od 17. prosinca 2008. o središnjoj bazi podataka o isključenjima (SL L 344, 20.12.2008., str. 12.).

10

---

PRILOG

STANDARDNI OBRAZAC

Zahtjev odgovornog dužnosnika za ovjeravanje za unos podataka u sustav ranog upozoravanja ili središnju bazu podataka o isključenjima, njihovu izmjenu ili brisanje koji se upućuje računovodstvenom službeniku

NB: jedan zahtjev po upozorenju

Predmet: Zahtjev za [prijavu/brisanje/izmjenu] upozorenja u [sustavu ranog upozoravanja/središnjoj bazi podataka o isključenjima]

Ime dužnosnika:

Ime osobe za kontakt za upozorenje:

Zahtjev za

| ☐ | prijavu upozorenja |
| --- | --- |

☐

prijavu upozorenja

| ☐ | brisanje upozorenja (1) čiji je unos zatražen obaviješću Ares [xx] od: |
| --- | --- |

☐

brisanje upozorenja (1) čiji je unos zatražen obaviješću Ares [xx] od:

| ☐ | izmjenu upozorenja (2) (uključujući obnovu postojeće prijave) čiji je unos zatražen obaviješću Ares [xx] od: |
| --- | --- |

☐

izmjenu upozorenja (2) (uključujući obnovu postojeće prijave) čiji je unos zatražen obaviješću Ares [xx] od:

u vezi sa sljedećom osobom:

naziv (i, ako je osoba fizička osoba, ime) osobe:

pravni oblik (za pravni subjekt):

naziv, ime osobe/a ovlaštene/ovlaštenih za zastupanje pravne osobe:

adresa (za pravnu osobu adresa sjedišta): ulica/br./poštanski broj/mjesto/država)

Informacije povezane s dokumentacijom pravnih subjekata:

| ☐ | Taj subjekt već postoji u dokumentaciji pravnih subjekata pod sljedećom oznakom/sljedećim oznakama: 6. |
| --- | --- |

☐

Taj subjekt već postoji u dokumentaciji pravnih subjekata pod sljedećom oznakom/sljedećim oznakama: 6.

| ☐ | Zahtjev za potvrđivanje tog subjekta u dokumentaciji pravnih subjekata već je proveden. |
| --- | --- |

☐

Zahtjev za potvrđivanje tog subjekta u dokumentaciji pravnih subjekata već je proveden.

Prilažem kopiju zahtjeva u sustavu ABAC, koji ima sljedeću oznaku (obično počinje s „ABC”): Priložen je popratni dokument za potvrđivanje zahtjeva.

| ☐ | Zahtjev se odnosi na subjekt koji ne postoji u dokumentaciji pravnih subjekata i o kojem su informacije dobivene od tijela koje sudjeluje u izvršavanju proračuna ili tijela u skladu s člankom 108. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe (u prilogu). |
| --- | --- |

☐

Zahtjev se odnosi na subjekt koji ne postoji u dokumentaciji pravnih subjekata i o kojem su informacije dobivene od tijela koje sudjeluje u izvršavanju proračuna ili tijela u skladu s člankom 108. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe (u prilogu).

| 1) | Tražim unos sljedećeg upozorenja:






  ☐ | upozorenje o provjeri zbog sljedećeg:

  Ako je potrebno, navesti upućivanje na savjetovanje s GU za proračun i, prema potrebi, pravnom službom: |
| --- | --- | --- |

1)

☐

upozorenje o provjeri zbog sljedećeg:

Ako je potrebno, navesti upućivanje na savjetovanje s GU za proračun i, prema potrebi, pravnom službom:

| ☐ | isključenje u skladu s Financijskom uredbom







  ☐ | članak 106. stavak 1. točka (a) Financijske uredbe |
| --- | --- | --- |

☐

isključenje u skladu s Financijskom uredbom

☐

članak 106. stavak 1. točka (a) Financijske uredbe

| ☐ | članak 106. stavak 1. točka (b) Financijske uredbe |
| --- | --- |

☐

članak 106. stavak 1. točka (b) Financijske uredbe

Navesti naziv suda koji je donio pravomoćnu presudu:

Navesti datum donošenja pravomoćne presude: DD/MM/GGGG

Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:

Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak:

| ☐ | članak 106. stavak 1. točka (c) Financijske uredbe

  Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:
  Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak: |
| --- | --- |

☐

članak 106. stavak 1. točka (c) Financijske uredbe

Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:

Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak:

| ☐ | članak 106. stavak 1. točka (d) Financijske uredbe

  Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak: |
| --- | --- |

☐

članak 106. stavak 1. točka (d) Financijske uredbe

Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak:

| ☐ | članak 106. stavak 1. točka (e) Financijske uredbe

  Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:
  Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak:
  Navesti naziv suda koji je donio pravomoćnu presudu:
  Navesti datum donošenja pravomoćne presude: DD/MM/GGGG |
| --- | --- |

☐

članak 106. stavak 1. točka (e) Financijske uredbe

Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:

Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak:

Navesti naziv suda koji je donio pravomoćnu presudu:

Navesti datum donošenja pravomoćne presude: DD/MM/GGGG

| ☐ | članak 106. stavak 1. točka (f) Financijske uredbe (sankcije iz članka 109. stavka 1. Financijske uredbe)
  Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:
  Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak i upućivanje na odluku odgovornog dužnosnika za ovjeravanje te datum: |
| --- | --- |

☐

Navesti upućivanje na procjenu pravne službe i GU za proračun:

Navesti upućivanje na kontradiktorni postupak i upućivanje na odluku odgovornog dužnosnika za ovjeravanje te datum:

| 2) | Opis razloga za zahtjev za upozorenje
   (3)
  : |
| --- | --- |

2)

| 3) | Trajanje prijave
   (4)
  : |
| --- | --- |

3)

Potvrđujem da su priopćene informacije prikupljene i dostavljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti osobnih podataka.

[Potpis osobe koja je ovlaštena zatražiti unos, brisanje ili izmjenu upozorenja]

Primjerak:

---

(1)  Ne popunjavati rubrike 1. do 4.

(2)  Popuniti sve rubrike, ne samo one obuhvaćene zahtjevom o izmjeni.

(3)  Kada se opis ne može dati u skladu sa zahtjevima o povjerljivosti, navesti: „povjerljivo”.

(4)  O trajanju isključenja u skladu s člankom 106. stavkom 1. točkama (b), (c), (e) i (f) Financijske uredbe odlučuje dužnosnik za ovjeravanje u smislu članka 2. Odluke o sustavu ranog upozoravanja. Isključenje u skladu s člankom 106. stavkom 1. točkama (a) i (d) Financijske uredbe traje najviše 5 godina.

---