# Az Európai Unió L 202/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 202 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. július 31. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 202

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. július 31.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 744/2008/EK rendelete (2008. július 24.) a gazdasági válság által érintett európai közösségi halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedésről | 1 |
| | | A Bizottság 745/2008/EK rendelete (2008. július 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 746/2008/EK rendelete (2008. június 17.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság 747/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 716/2007/EK európai parlament és tanácsi rendeletnek a mutatók meghatározásainak és a NACE Rev. 2 végrehajtásának tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 20 |
| | * | A Bizottság 748/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a 02062991 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozóan behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (Átdolgozott szöveg) | 28 |
| | * | A Bizottság 749/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a marha- és borjúhúságazat behozatali vámkontingenseit érintő több rendelet módosításáról | 37 |
| | * | A Bizottság 750/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a 2008/2009. tárolási évben egyes sajtok magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésével kapcsolatban az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 414/2008/EK rendelet módosításáról | 44 |
| | * | A Bizottság 751/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által Norvégia vizein, az északi szélesség 62. fokától délre folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 46 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2008/82/EK irányelve (2008. július 30.) a 2008/38/EK irányelvnek a krónikus veseelégtelenség esetén a vesefunkció segítésére szánt takarmányok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 48 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 744/2008/EK rendelete (2008. július 24.) a gazdasági válság által érintett európai közösségi halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedésről

1

A Bizottság 745/2008/EK rendelete (2008. július 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

*

A Bizottság 746/2008/EK rendelete (2008. június 17.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság 747/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 716/2007/EK európai parlament és tanácsi rendeletnek a mutatók meghatározásainak és a NACE Rev. 2 végrehajtásának tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

20

*

A Bizottság 748/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a 02062991 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozóan behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (Átdolgozott szöveg)

28

*

A Bizottság 749/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a marha- és borjúhúságazat behozatali vámkontingenseit érintő több rendelet módosításáról

37

*

A Bizottság 750/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a 2008/2009. tárolási évben egyes sajtok magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésével kapcsolatban az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 414/2008/EK rendelet módosításáról

44

*

A Bizottság 751/2008/EK rendelete (2008. július 30.) a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által Norvégia vizein, az északi szélesség 62. fokától délre folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

46

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2008/82/EK irányelve (2008. július 30.) a 2008/38/EK irányelvnek a krónikus veseelégtelenség esetén a vesefunkció segítésére szánt takarmányok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

48

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2008/625/EK |
| | * | Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/2007 határozata (2007. június 25.) Az EK–Törökország Társulási Tanácsnak a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló 1/95 határozata, valamint az EK–Törökország Társulási Tanácsnak az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályozásról szóló 1/97 határozata hatálya alá tartozó, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi engedmények módosításáról | 50 |
| | | Bizottság |
| | | 2008/626/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. április 30.) C 40/06 (ex NN 96/05) állami támogatás az Egyesült Királyság által végrehajtott, kölcsön nyújtására irányuló támogatási programok
  (az értesítés a C(2008) 1612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/627/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. július 29.) egyes harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok könyvvizsgálói tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról
  (az értesítés a C(2008) 3942. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 70 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2008/625/EK

*

Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/2007 határozata (2007. június 25.) Az EK–Törökország Társulási Tanácsnak a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló 1/95 határozata, valamint az EK–Törökország Társulási Tanácsnak az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályozásról szóló 1/97 határozata hatálya alá tartozó, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi engedmények módosításáról

50

Bizottság

2008/626/EK

*

A Bizottság határozata (2008. április 30.) C 40/06 (ex NN 96/05) állami támogatás az Egyesült Királyság által végrehajtott, kölcsön nyújtására irányuló támogatási programok
  (az értesítés a C(2008) 1612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 1612. számú dokumentummal történt)

1

62

2008/627/EK

*

A Bizottság határozata (2008. július 29.) egyes harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok könyvvizsgálói tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról
  (az értesítés a C(2008) 3942. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 3942. számú dokumentummal történt)

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/1

---

A TANÁCS 744/2008/EK RENDELETE

(2008. július 24.)

a gazdasági válság által érintett európai közösségi halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (2) rögzíti a halászati ágazatnak nyújtott strukturális közösségi támogatások szabályait. A rendelet IV. címének I. fejezete határozza meg azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok pénzügyi hozzájárulást kaphatnak az Európai Halászati Alapból (a továbbiakban: EHA) a közösségi halászati flotta kiigazítására irányuló intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (2) rögzíti a halászati ágazatnak nyújtott strukturális közösségi támogatások szabályait. A rendelet IV. címének I. fejezete határozza meg azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok pénzügyi hozzájárulást kaphatnak az Európai Halászati Alapból (a továbbiakban: EHA) a közösségi halászati flotta kiigazítására irányuló intézkedésekhez.

| (2) | Az EHA célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika 2002-es reformja óta tett lépésekhez a halállományokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében, miközben fenntartható társadalmi és gazdasági feltételeket biztosít az érintett ágazatokban. |
| --- | --- |

(2)

Az EHA célja, hogy hozzájáruljon a közös halászati politika 2002-es reformja óta tett lépésekhez a halállományokra nehezedő nyomás csökkentése érdekében, miközben fenntartható társadalmi és gazdasági feltételeket biztosít az érintett ágazatokban.

| (3) | Figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet, különös tekintettel az üzemanyagárak drasztikus emelkedésére, sürgősen további olyan intézkedések megvalósítására van szükség, amelyek a közösségi halászflottát gyors ütemben a jelenlegi helyzethez igazítják, és fenntartható társadalmi és gazdasági feltételeket biztosítanak az érintett ágazatban. Ezen intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a Szerződés 33. cikkének céljaihoz, valamint a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott célkitűzéseihez. A fentiek alapján ezeknek az intézkedéseknek egyaránt választ kell találniuk a közvetlenül előttünk álló gazdasági és társadalmi nehézségekre, valamint orvosolniuk kell a rendszer túlzott kapacitásának problémáját. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet, különös tekintettel az üzemanyagárak drasztikus emelkedésére, sürgősen további olyan intézkedések megvalósítására van szükség, amelyek a közösségi halászflottát gyors ütemben a jelenlegi helyzethez igazítják, és fenntartható társadalmi és gazdasági feltételeket biztosítanak az érintett ágazatban. Ezen intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a Szerződés 33. cikkének céljaihoz, valamint a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott célkitűzéseihez. A fentiek alapján ezeknek az intézkedéseknek egyaránt választ kell találniuk a közvetlenül előttünk álló gazdasági és társadalmi nehézségekre, valamint orvosolniuk kell a rendszer túlzott kapacitásának problémáját.

| (4) | Fontos ügyelni arra, hogy ezek az intézkedések minden tagállam számára egyenlő feltételek mellett legyenek elérhetők, és ne eredményezzék a tagállamok vagy a halászflották közötti verseny torzulását. Így az intézkedéseket közösségi szinten kell kidolgozni és összehangolni. |
| --- | --- |

(4)

Fontos ügyelni arra, hogy ezek az intézkedések minden tagállam számára egyenlő feltételek mellett legyenek elérhetők, és ne eredményezzék a tagállamok vagy a halászflották közötti verseny torzulását. Így az intézkedéseket közösségi szinten kell kidolgozni és összehangolni.

| (5) | A fentiek következtében közösségi kezdeményezés szükséges az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek kiegészítéséhez, illetve a 2371/2002/EK rendelettől és a 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltérések engedélyezéséhez. Ezért e kezdeményezésnek általános jellegű konkrét intézkedéseket és a flottaátalakítási programok tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek hatékony választ adnak az aktuális gazdasági nehézségekre, de ezzel együtt a halászati ágazat hosszú távú életképességét is biztosítják. |
| --- | --- |

(5)

A fentiek következtében közösségi kezdeményezés szükséges az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek kiegészítéséhez, illetve a 2371/2002/EK rendelettől és a 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseitől való átmeneti eltérések engedélyezéséhez. Ezért e kezdeményezésnek általános jellegű konkrét intézkedéseket és a flottaátalakítási programok tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyek hatékony választ adnak az aktuális gazdasági nehézségekre, de ezzel együtt a halászati ágazat hosszú távú életképességét is biztosítják.

| (6) | Ezen intézkedések kivételes jellegére, valamint az általuk orvosolni kívánt gazdasági nehézségekre való tekintettel az intézkedések időtartamát a kívánt cél eléréséhez szükséges lehető legrövidebbre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(6)

Ezen intézkedések kivételes jellegére, valamint az általuk orvosolni kívánt gazdasági nehézségekre való tekintettel az intézkedések időtartamát a kívánt cél eléréséhez szükséges lehető legrövidebbre kell korlátozni.

| (7) | Ezeket az intézkedéseket a tagállamoknak kell végrehajtaniuk az EHA-ból finanszírozott operatív programjaik keretében, az operatív programokra elkülönített forrásokból. |
| --- | --- |

(7)

Ezeket az intézkedéseket a tagállamoknak kell végrehajtaniuk az EHA-ból finanszírozott operatív programjaik keretében, az operatív programokra elkülönített forrásokból.

| (8) | Ezenkívül a tagállamok kiegészíthetik az e forrásokból nyújtott támogatásokat azáltal, hogy bizonyos intézkedéseket kizárólag nemzeti forrásokból, közösségi pénzügyi eszközök igénybevétele nélkül finanszíroznak. A halászati ágazat súlyos helyzetének mielőbbi javítása érdekében a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó ezekre az intézkedésekre, mivel azok a strukturális fejlődés elősegítését, valamint az ágazat hosszú távú gazdasági életképességének megvalósítását célozzák. Ezekre az intézkedésekre bizonyos korlátozások mellett kerülhet csak sor annak érdekében, hogy elkerülhető maradjon a verseny esetleges torzulása és a belső piac működésére gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül a tagállamok kiegészíthetik az e forrásokból nyújtott támogatásokat azáltal, hogy bizonyos intézkedéseket kizárólag nemzeti forrásokból, közösségi pénzügyi eszközök igénybevétele nélkül finanszíroznak. A halászati ágazat súlyos helyzetének mielőbbi javítása érdekében a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó ezekre az intézkedésekre, mivel azok a strukturális fejlődés elősegítését, valamint az ágazat hosszú távú gazdasági életképességének megvalósítását célozzák. Ezekre az intézkedésekre bizonyos korlátozások mellett kerülhet csak sor annak érdekében, hogy elkerülhető maradjon a verseny esetleges torzulása és a belső piac működésére gyakorolt hatás.

| (9) | Ez a rendelet a halászati tevékenység végleges vagy átmeneti beszüntetésére, a halászhajók üzemanyag-függőségét csökkenteni hivatott fedélzeti beruházásokra, társadalmi-gazdasági kompenzációra, valamint bizonyos kollektívabb jellegű fellépésekre irányuló intézkedésekhez biztosít közösségi hozzájárulást. Ezen intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben fel tudják használni a rendelkezésre álló forrásokat, csökkenteni kell az intézkedések finanszírozásában a magánszféra által biztosított hozzájárulás tekintetében meghatározott küszöböt. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet a halászati tevékenység végleges vagy átmeneti beszüntetésére, a halászhajók üzemanyag-függőségét csökkenteni hivatott fedélzeti beruházásokra, társadalmi-gazdasági kompenzációra, valamint bizonyos kollektívabb jellegű fellépésekre irányuló intézkedésekhez biztosít közösségi hozzájárulást. Ezen intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében, valamint hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben fel tudják használni a rendelkezésre álló forrásokat, csökkenteni kell az intézkedések finanszírozásában a magánszféra által biztosított hozzájárulás tekintetében meghatározott küszöböt.

| (10) | A szerkezetátalakításhoz való hozzájárulás céljából lehetővé kell tenni a halászati tevékenység átmeneti szüneteltetését. A halászati tevékenység ideiglenes felfüggesztésének különösen a gazdasági előnyök növelését kell szolgálnia azáltal, hogy ösztönzi a halállomány regenerációját, illetve a kedvezőbb piaci feltételek kialakulását. E célból arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy kapcsolják össze a halászat átmeneti felfüggesztésének időszakát a biológiai dinamikára vonatkozó megfontolásokkal, valamint a szezonalitás és a piac dinamikájával. A gazdasági válsággal összefüggésben lehetővé kell tenni azon halászok kompenzációját, amelyek e rendelet elfogadását megelőzően átmenetileg szüneteltették tevékenységüket. |
| --- | --- |

(10)

A szerkezetátalakításhoz való hozzájárulás céljából lehetővé kell tenni a halászati tevékenység átmeneti szüneteltetését. A halászati tevékenység ideiglenes felfüggesztésének különösen a gazdasági előnyök növelését kell szolgálnia azáltal, hogy ösztönzi a halállomány regenerációját, illetve a kedvezőbb piaci feltételek kialakulását. E célból arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy kapcsolják össze a halászat átmeneti felfüggesztésének időszakát a biológiai dinamikára vonatkozó megfontolásokkal, valamint a szezonalitás és a piac dinamikájával. A gazdasági válsággal összefüggésben lehetővé kell tenni azon halászok kompenzációját, amelyek e rendelet elfogadását megelőzően átmenetileg szüneteltették tevékenységüket.

| (11) | Annak érdekében, hogy a halászati ágazat támogatást kapjon a kevésbé üzemanyag-igényes halászati technológiák átvételéhez, elő kell segíteni a halászhajók meglévő fedélzeti berendezéseinek cseréjét, hogy új, kevesebb energiát igénylő halászati technológiát alkalmazhassanak. Ezért pótlólagos lehetőségeket kell biztosítani a halászhajók fedélzeti beruházásaihoz való hozzájáruláshoz. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a halászati ágazat támogatást kapjon a kevésbé üzemanyag-igényes halászati technológiák átvételéhez, elő kell segíteni a halászhajók meglévő fedélzeti berendezéseinek cseréjét, hogy új, kevesebb energiát igénylő halászati technológiát alkalmazhassanak. Ezért pótlólagos lehetőségeket kell biztosítani a halászhajók fedélzeti beruházásaihoz való hozzájáruláshoz.

| (12) | Közösségi hozzájárulást kell biztosítani olyan közös fellépésekhez is, amelyek a hajótulajdonosok számára nyújtanak szakértői segítséget a hajók energiaügyi felülvizsgálatához, és szaktanácsot adnak az átalakítási és korszerűsítési tervek kidolgozásához, valamint a flottaátalakítási programhoz. Ezenkívül a hajók, a motorok, a berendezés és az eszközök energiafogyasztásának csökkentésére irányuló kísérleti projektek támogatását is lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(12)

Közösségi hozzájárulást kell biztosítani olyan közös fellépésekhez is, amelyek a hajótulajdonosok számára nyújtanak szakértői segítséget a hajók energiaügyi felülvizsgálatához, és szaktanácsot adnak az átalakítási és korszerűsítési tervek kidolgozásához, valamint a flottaátalakítási programhoz. Ezenkívül a hajók, a motorok, a berendezés és az eszközök energiafogyasztásának csökkentésére irányuló kísérleti projektek támogatását is lehetővé kell tenni.

| (13) | A halászati ágazat hosszú távú életképessége érdekében létre kell hozni egy új eszközt, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy csökkentsék halászati kapacitásukat, és növeljék flottáik jövedelmezőségét. Ennek flottaátalakítási programok formájában kell megvalósulnia, és azokra a flottákra kell kiterjednie, amelyek energiaköltségei átlagosan legalább a termelési költségek 30 %-át teszik ki. Ezeknek a flottaátalakítási programoknak a részt vevő flották legalább 30 %-os kapacitáscsökkentését kell eredményezniük, bruttó űrtartalomban és kilowattban kifejezve. |
| --- | --- |

(13)

A halászati ágazat hosszú távú életképessége érdekében létre kell hozni egy új eszközt, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy csökkentsék halászati kapacitásukat, és növeljék flottáik jövedelmezőségét. Ennek flottaátalakítási programok formájában kell megvalósulnia, és azokra a flottákra kell kiterjednie, amelyek energiaköltségei átlagosan legalább a termelési költségek 30 %-át teszik ki. Ezeknek a flottaátalakítási programoknak a részt vevő flották legalább 30 %-os kapacitáscsökkentését kell eredményezniük, bruttó űrtartalomban és kilowattban kifejezve.

| (14) | Azon tagállamok esetében, amelyek flottaátalakítási programjaik keretében intézkedéseket valósítottak meg egy vagy több flottájuk hosszú távú életképességének kapacitáscsökkentés általi biztosítására, kedvezőbb feltételeket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

Azon tagállamok esetében, amelyek flottaátalakítási programjaik keretében intézkedéseket valósítottak meg egy vagy több flottájuk hosszú távú életképességének kapacitáscsökkentés általi biztosítására, kedvezőbb feltételeket kell alkalmazni.

| (15) | A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy tovább bővítsék a halászati tevékenység végleges beszüntetésére vonatkozó szabályaikat annak érdekében, hogy flottáik mérete jobban igazodjon a rendelkezésre álló forrásokhoz. Emiatt helyénvaló, hogy további lehetőségek nyíljanak a halászati tevékenység végleges beszüntetéséhez való hozzájáruláshoz. A szerkezetátalakítás elősegítése érdekében további lehetőségeket kell biztosítani a flottaátalakítási programban részt vevő halászok és hajótulajdonosok halászati tevékenységének átmeneti szüneteltetésére. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy tovább bővítsék a halászati tevékenység végleges beszüntetésére vonatkozó szabályaikat annak érdekében, hogy flottáik mérete jobban igazodjon a rendelkezésre álló forrásokhoz. Emiatt helyénvaló, hogy további lehetőségek nyíljanak a halászati tevékenység végleges beszüntetéséhez való hozzájáruláshoz. A szerkezetátalakítás elősegítése érdekében további lehetőségeket kell biztosítani a flottaátalakítási programban részt vevő halászok és hajótulajdonosok halászati tevékenységének átmeneti szüneteltetésére.

| (16) | A flottaátalakítási programot elfogadott tagállamoknak továbbá azt is engedélyezni kell, hogy részleges forgalomból való kivonási intézkedéseket hajtsanak végre az EHA-ból elérhető források költséghatékonyabb felhasználásának biztosítására, a részt vevő flották halászati kapacitásának és energiafogyasztásának csökkentése érdekében. E részleges forgalomból való kivonási intézkedések keretében engedélyezni kell azoknak a hajótulajdonosoknak, akik egy vagy több hajót kivonnak flottájukból, hogy a kivont kapacitás egy részét kisebb és kevesebb energiát fogyasztó hajó beszerzéséhez használhassák fel. Ezenkívül lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a flottaátalakítási program keretében kivont összes kapacitás értékének korlátozott részét új hajók beszerzésére fordíthassák. Ebben az esetben csak azon kapacitások erejéig lehet forrásokat elérhetővé tenni, amelyeket véglegesen kivonnak a forgalomból. |
| --- | --- |

(16)

A flottaátalakítási programot elfogadott tagállamoknak továbbá azt is engedélyezni kell, hogy részleges forgalomból való kivonási intézkedéseket hajtsanak végre az EHA-ból elérhető források költséghatékonyabb felhasználásának biztosítására, a részt vevő flották halászati kapacitásának és energiafogyasztásának csökkentése érdekében. E részleges forgalomból való kivonási intézkedések keretében engedélyezni kell azoknak a hajótulajdonosoknak, akik egy vagy több hajót kivonnak flottájukból, hogy a kivont kapacitás egy részét kisebb és kevesebb energiát fogyasztó hajó beszerzéséhez használhassák fel. Ezenkívül lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy a flottaátalakítási program keretében kivont összes kapacitás értékének korlátozott részét új hajók beszerzésére fordíthassák. Ebben az esetben csak azon kapacitások erejéig lehet forrásokat elérhetővé tenni, amelyeket véglegesen kivonnak a forgalomból.

| (17) | A tagállamoknak az 1198/2006/EK rendelet 70. cikke szerinti irányításra és ellenőrzésre vonatkozó kötelezettségeit, valamint az 1198/2006/EK rendelet 97. cikke szerinti korrekciós mechanizmusokra vonatkozó tagállami kötelezettségeket e rendelet keretében is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamoknak az 1198/2006/EK rendelet 70. cikke szerinti irányításra és ellenőrzésre vonatkozó kötelezettségeit, valamint az 1198/2006/EK rendelet 97. cikke szerinti korrekciós mechanizmusokra vonatkozó tagállami kötelezettségeket e rendelet keretében is alkalmazni kell.

| (18) | Az egy adott flottaátalakítási programban előírt legalább 30 %-os kapacitáscsökkentés nem teljesítése, vagy az átmeneti szüneteltetésre, a végleges beszüntetésre és a forgalomból való részleges kivonásra vonatkozó szabályok be nem tartása az 1198/2006/EK rendelet 97. cikke szerinti szabálytalanságnak tekintendő. |
| --- | --- |

(18)

Az egy adott flottaátalakítási programban előírt legalább 30 %-os kapacitáscsökkentés nem teljesítése, vagy az átmeneti szüneteltetésre, a végleges beszüntetésre és a forgalomból való részleges kivonásra vonatkozó szabályok be nem tartása az 1198/2006/EK rendelet 97. cikke szerinti szabálytalanságnak tekintendő.

| (19) | A helyzet sürgősségére való tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy az összes tagállam részéről azonnali fellépésre van szükség, 95 %-ra kell növelni az EHA-ból nyújtott közösségi társfinanszírozás mértékét az e fellépés keretében megvalósított intézkedéseket illetően. A fenti indokok miatt ezeket a forrásokat a szokásosnál rövidebb időn belül kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, a kiadásoknak pedig e rendelet hatálybalépésétől kezdődően támogathatóknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(19)

A helyzet sürgősségére való tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy az összes tagállam részéről azonnali fellépésre van szükség, 95 %-ra kell növelni az EHA-ból nyújtott közösségi társfinanszírozás mértékét az e fellépés keretében megvalósított intézkedéseket illetően. A fenti indokok miatt ezeket a forrásokat a szokásosnál rövidebb időn belül kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, a kiadásoknak pedig e rendelet hatálybalépésétől kezdődően támogathatóknak kell lenniük.

| (20) | A helyzet sürgősségére tekintettel elengedhetetlen kivételt biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának (3) pontjában említett hathetes időszak alól, |
| --- | --- |

(20)

A helyzet sürgősségére tekintettel elengedhetetlen kivételt biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának (3) pontjában említett hathetes időszak alól,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet különleges közösségi fellépést tartalmaz, melyet azzal a céllal hoztak létre, hogy különleges és átmeneti támogatást nyújtson azoknak a halászati ágazatban tevékenykedő személyeknek és vállalkozásoknak, amelyeket érint a 2008-as kőolajár-emelkedések által generált gazdasági válság. Ez a különleges fellépés az Európai Halászati Alap (a továbbiakban: EHA) keretében kialakított speciális rendszer útján valósul meg.

(2)   Ez a különleges fellépés a következő elemekből áll:

| a) | az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit kiegészítő, és azoktól eltérést engedélyező általános intézkedések, valamint |
| --- | --- |

a)

az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit kiegészítő, és azoktól eltérést engedélyező általános intézkedések, valamint

| b) | a 2371/2002/EK és az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit kiegészítő, és azoktól eltérést engedélyező speciális intézkedések, amelyek a 12. cikknek megfelelő flottaátalakítási programban való részvétel feltételével alkalmazhatók. |
| --- | --- |

b)

a 2371/2002/EK és az 1198/2006/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit kiegészítő, és azoktól eltérést engedélyező speciális intézkedések, amelyek a 12. cikknek megfelelő flottaátalakítási programban való részvétel feltételével alkalmazhatók.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet csak azokra az állami támogatásokra alkalmazandó, amelyekről az illetékes nemzeti hatóságok 2010. december 31-ig közigazgatási határozatot fogadtak el.

3. cikk

Pénzügyi keret

(1)   A rendelet intézkedéseihez pénzügyi támogatás nyújtható a EHA-ból, az EHA számára a 2007–2013-as időszakra meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok határain belül.

(2)   E különleges intézkedés keretében közpénzből nyújtott támogatások nem vonhatók össze más, velük azonos célra közpénzből nyújtott támogatásokkal, különös tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA), a Kohéziós Alapból vagy más közösségi pénzügyi eszközökből és nemzeti alapokból nyújtott támogatásokra.

4. cikk

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása

(1)   E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a Szerződés 87., 88. és 89. cikke nem alkalmazandó a tagállamok által nyújtott támogatásokra, feltéve, hogy odaítélésükre e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kerül sor, és a Szerződés 36. cikkének hatálya alá tartoznak.

(2)   A közösségi pénzügyi eszközökből történő finanszírozás nélkül biztosított olyan tagállami támogatások esetében, amelyek összege meghaladja a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 736/2008/EK bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott összegeket, a Szerződés 87., 88. és 89. cikke alkalmazandó.

(3)   A közösségi pénzügyi eszközökből történő finanszírozás nélkül biztosított olyan tagállami támogatások esetében, amelyek összege nem haladja meg a 736/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott összegeket, a tagállamoknak összegzést kell benyújtaniuk a Bizottság részére az ilyen támogatásokra vonatkozó információkról, azok végrehajtását megelőzően. Ezenkívül a tagállamok legkésőbb minden év július 1-jéig jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alapján nyújtott támogatásokról.

II.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS INTÉZKEDÉSEK

5. cikk

Általános intézkedések

Az e fejezetben meghatározott szabályoknak megfelelően az 1. cikkben említett személyeknek és vállalkozásoknak 2010. december 31-ig nyújtható közpénzből finanszírozott támogatás.

6. cikk

A halászati tevékenység átmeneti szüneteltetése

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 24. cikkében rögzített intézkedéseken kívül az EHA hozzájárulhat olyan támogatási intézkedések finanszírozásához is, amelyek a halászok és halászhajó-tulajdonosok halászati tevékenységének átmeneti, legfeljebb három hónapig tartó szüneteltetésére irányulnak a 2008. július 1. és 2009. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy:

| a) | a halászati tevékenység átmeneti szüneteltetése 2008. december 31. előtt kezdődött; és |
| --- | --- |

a)

a halászati tevékenység átmeneti szüneteltetése 2008. december 31. előtt kezdődött; és

| b) | a kedvezményezett vállalkozások 2009. január 31-ig szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtanak végre, például a flottaátalakítási programok, halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervek, forgalomból való kivonásra irányuló nemzeti programok, halászati tervek és egyéb szerkezetátalakítási vagy korszerűsítési intézkedések keretében. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett vállalkozások 2009. január 31-ig szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtanak végre, például a flottaátalakítási programok, halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervek, forgalomból való kivonásra irányuló nemzeti programok, halászati tervek és egyéb szerkezetátalakítási vagy korszerűsítési intézkedések keretében.

A 2371/2002/EK rendelet 9. és 10. cikkében említett kezelési tervekre ez a bekezdés abban az esetben terjed ki, ha az 1198/2006/EK rendelet 21. cikke szerinti halászati erőkifejtés kiigazítására irányulnak.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a következő költségekre terjedhetnek ki:

| a) | a hajótulajdonosok állandó, a hajó kikötőben horgonyzásával kapcsolatos költségeinek egy része (mint például a kikötői illetékek, biztosítási költségek, fenntartási költségek, a kölcsönökkel kapcsolatos pénzügyi költségek); |
| --- | --- |

a)

a hajótulajdonosok állandó, a hajó kikötőben horgonyzásával kapcsolatos költségeinek egy része (mint például a kikötői illetékek, biztosítási költségek, fenntartási költségek, a kölcsönökkel kapcsolatos pénzügyi költségek);

| b) | a halászok alapfizetésének egy része. |
| --- | --- |

b)

a halászok alapfizetésének egy része.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekre tagállamonként adható teljes közpénzből nyújtható támogatás nem haladhatja meg a következő két küszöbérték közül a magasabbat: 6 millió EUR, vagy az érintett tagállamban az ágazat részére elkülönített EHA pénzügyi támogatás 8 %-ának megfelelő összeg.

7. cikk

Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás

Az 1198/2006/EK rendelet II. mellékletének a) pontjától eltérve, amennyiben a hozzájárulást olyan berendezések beszerzéséhez adják – ideértve a kiegészítő motorokat is –, amelyek jelentősen növelik a hajók fedélzeti energiahatékonyságát, beleértve a kisméretű, part menti halászatra alkalmas hajókat is, az intézkedés magánfinanszírozásának minimális aránya 40 %.

8. cikk

Társadalmi-gazdasági kompenzáció

Az 1198/2006/EK rendelet 27. cikkében megállapított intézkedéseken kívül az EHA hozzájárulhat a halászati ágazat korai elhagyására irányuló intézkedések finanszírozásához is, beleértve a halászati szektor munkavállalóinak korai nyugdíjazását is, kivéve az akvakultúra-ágazatban és a halászati és akvakultúra-termékeket feldolgozó ágazatban foglalkoztatottakat.

9. cikk

Kollektív fellépések

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 37. cikkében meghatározott kollektív műveleteken túlmenően az EHA hozzájárulhat a következő tevékenységek finanszírozásához nyújtott támogatási intézkedésekhez:

| a) | hajócsoportok esetében végzett energiaügyi felülvizsgálat; és |
| --- | --- |

a)

hajócsoportok esetében végzett energiaügyi felülvizsgálat; és

| b) | szaktanácsadás szerkezetátalakítási vagy korszerűsítési tervek kidolgozásához, beleértve a 12. cikkben említett flottaátalakítási programokat is. |
| --- | --- |

b)

szaktanácsadás szerkezetátalakítási vagy korszerűsítési tervek kidolgozásához, beleértve a 12. cikkben említett flottaátalakítási programokat is.

(2)   Az 1198/2006/EK rendelet II. mellékletének a) pontjától eltérve, amennyiben a hozzájárulást e cikk (1) bekezdésében említett intézkedések finanszírozásához nyújtják, az állami finanszírozás maximális aránya 100 %.

(3)   Az EHA hozzájárulhat a termelők azon szervezeteinek nyújtott kompenzáció finanszírozásához, amelyek már nem jogosultak a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK rendelet (5) 10. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdése szerinti támogatásra, amely ugyanezen rendelet 9. cikkében előírt kötelezettségeikből eredő költségeikért kompenzálná őket, és amelynek feltételeit ugyanezen rendelet 10. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése határozza meg.

10. cikk

Kísérleti projektek

Az 1198/2006/EK rendelet 41. cikke (2) bekezdése szerinti intézkedéseken felül az EHA hozzájárulhat olyan kísérleti projektek finanszírozásához, amelyek a hajók, a motorok, a berendezés és az eszközök energiafogyasztásának csökkentésére, továbbá a kibocsátás csökkentésére irányulnak, és hozzájárulnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez.

III.   FEJEZET

A KIZÁRÓLAG A FLOTTAÁTALAKÍTÁSI PROGRAMOKBAN RÉSZT VEVŐ FLOTTÁKRA ALKALMAZANDÓ SPECIÁLIS INTÉZKEDÉSEK

11. cikk

A kizárólag a flottaátalakítási programokban részt vevő flottákra alkalmazandó intézkedések

Az 1. cikkben említett személyek és vállalkozások részére 2010. december 31-ig nyújtható közpénzből finanszírozott támogatás az e fejezetben megállapított szabályoknak megfelelően, feltéve, hogy az előbbiek részt vesznek a 12. cikkben említett, flották vagy flottaszegmensek átalakítására irányuló programban.

12. cikk

Flottaátalakítási programok

(1)   A tagállamok a gazdasági válság által érintett halászati flották vagy flottaszegmensek szerkezetátalakítására irányuló flottaátalakítási programokat fogadhatnak el és hajthatnak végre.

(2)   A flottaátalakítási programok kiterjedhetnek az 1198/2006/EK rendelet IV. címének I. fejezetében, valamint az e rendeletben meghatározott intézkedésekre.

(3)   A flottaátalakítási programok csak azokra a flottákra vagy flottaszegmensekre vonatkoznak, amelyek esetében az energiaköltségek a teljes termelési költségek átlagosan legalább 30 %-át teszik ki, a programban részt vevő flották 2008. július 1-jét megelőző 12 havi forgalma alapján számítva.

(4)   A flottaátalakítási programoknak a következő követelményeknek kell eleget tenniük:

| a) | legkésőbb 2012. december 31-ig a programban részt vevő flották vagy flottaszegmensek halászati kapacitásának legalább 30 %-os, végleges csökkentését kell eredményezniük; ez a küszöb – a Bizottság jóváhagyását követően – legfeljebb 20 %-ra csökkenthető, ha a flottaátalakítási program olyan tagállamot érint, amelynek flottája kevesebb mint száz aktív hajóból áll, kapacitása kevesebb, mint 12 000 BT, vagy a flottaátalakítási program csak a 12 méternél nem nagyobb hajókra terjed ki, és a 30 %-os csökkentés aránytalan hatással járna a tőle függő halászati tevékenységek életképességére; és |
| --- | --- |

a)

legkésőbb 2012. december 31-ig a programban részt vevő flották vagy flottaszegmensek halászati kapacitásának legalább 30 %-os, végleges csökkentését kell eredményezniük; ez a küszöb – a Bizottság jóváhagyását követően – legfeljebb 20 %-ra csökkenthető, ha a flottaátalakítási program olyan tagállamot érint, amelynek flottája kevesebb mint száz aktív hajóból áll, kapacitása kevesebb, mint 12 000 BT, vagy a flottaátalakítási program csak a 12 méternél nem nagyobb hajókra terjed ki, és a 30 %-os csökkentés aránytalan hatással járna a tőle függő halászati tevékenységek életképességére; és

| b) | tartalmazniuk kell a programban részt vevő hajók listáját, nevük és közösségi halászflotta-nyilvántartási számuk feltüntetésével együtt. |
| --- | --- |

b)

tartalmazniuk kell a programban részt vevő hajók listáját, nevük és közösségi halászflotta-nyilvántartási számuk feltüntetésével együtt.

(5)   Minden halászhajó csak egy flottaátalakítási programban vehet részt. Egy halászhajó a következő feltételek mellett vehető fel a flottaátalakítási programba:

| a) | ha a hajók a flottaátalakítási program elfogadásának dátumát megelőző két évben legalább 120 tengeren töltött napnyi halászati tevékenységet hajtottak végre; valamint |
| --- | --- |

a)

ha a hajók a flottaátalakítási program elfogadásának dátumát megelőző két évben legalább 120 tengeren töltött napnyi halászati tevékenységet hajtottak végre; valamint

| b) | ha a hajók 2008. július 31-én működőképesek voltak. |
| --- | --- |

b)

ha a hajók 2008. július 31-én működőképesek voltak.

(6)   Legkésőbb 2009. június 30-ig a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az elfogadott flottaátalakítási programról.

(7)   Amennyiben egy tagállam operatív programjának felülvizsgálatát kéri a flottaátalakítási program belefoglalása céljából, az 1198/2006/EK rendelet 18. cikkét kell alkalmazni.

13. cikk

Megfelelés és a flottaátalakítási program ellenőrzése

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 67. cikkében említett jelentéseknek a flottaátalakítási programok végrehajtása során elért eredményeket kell tartalmazniuk.

(2)   A Bizottság ellenőrizheti a flottaátalakítási program végrehajtását. Ebben a Bizottság az 1198/2006/EK rendelet 46. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően az EHA-ból finanszírozott külső szakértői segítséget vehet igénybe.

14. cikk

A halászati tevékenységek végleges beszüntetése

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 23. cikkének alkalmazásában a flottaátalakítási programokat az említett cikkben szabályozott halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervekkel egyenértékűen kell kezelni.

(2)   Az 1198/2006/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók a flottaátalakítási programok keretében elfogadott végleges beszüntetési intézkedésekre.

(3)   A flottaátalakítási program elfogadásától számított hat hónapon belül a flottaátalakítási programokban felsorolt, a program keretében halászati tevékenységüket véglegesen beszüntető hajóknak véglegesen be kell szüntetniük halászati tevékenységüket.

15. cikk

A halászati tevékenység átmeneti szüneteltetése

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 24. cikkében és e rendelet 6. cikkében meghatározott intézkedéseket kiegészítve az EHA hozzájárulhat a flottaátalakítási programban részt vevő halászok és hajótulajdonosok halászati tevékenységének átmeneti szüneteltetéséhez nyújtott támogatás finanszírozásához, amennyiben a halászati tevékenység átmeneti szüneteltetésére a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban kerül sor, melynek maximális időtartama a következő:

| a) | három hónap a hajó forgalomból való végleges kivonását megelőzően, vagy a motorcsere időszaka alatt, amely legfeljebb három hónappal meghosszabbítható, ha a motor cseréje még mindig folyamatban van; |
| --- | --- |

a)

három hónap a hajó forgalomból való végleges kivonását megelőzően, vagy a motorcsere időszaka alatt, amely legfeljebb három hónappal meghosszabbítható, ha a motor cseréje még mindig folyamatban van;

| b) | hat hét a flottaátalakítási programban részt vevő többi hajó esetében, ha ezeket a hajókat érinti a 12. cikk (2) bekezdésében említett egy vagy több intézkedés. |
| --- | --- |

b)

hat hét a flottaátalakítási programban részt vevő többi hajó esetében, ha ezeket a hajókat érinti a 12. cikk (2) bekezdésében említett egy vagy több intézkedés.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a következő költségekre terjedhetnek ki:

| a) | a hajótulajdonosok állandó költségei, amelyek a hajó kikötőben horgonyzásával kapcsolatosak (mint például a kikötői illetékek, biztosítási költségek, fenntartási költségek és a kölcsönökkel kapcsolatos pénzügyi költségek); |
| --- | --- |

a)

a hajótulajdonosok állandó költségei, amelyek a hajó kikötőben horgonyzásával kapcsolatosak (mint például a kikötői illetékek, biztosítási költségek, fenntartási költségek és a kölcsönökkel kapcsolatos pénzügyi költségek);

| b) | a halászok alapbérének egy része. |
| --- | --- |

b)

a halászok alapbérének egy része.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekre tagállamonként adható teljes közpénzből nyújtott támogatás nem haladhatja meg a következő két küszöbérték közül a magasabbat: 6 millió EUR, vagy az érintett tagállamban az ágazat részére elkülönített EHA pénzügyi támogatás 8 %-ának megfelelő összeg.

16. cikk

Halászhajók fedélzeti beruházásai és szelektivitás

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet II. mellékletének a) pontjától eltérve, amennyiben a hozzájárulást olyan berendezések vagy eszközök beszerzéséhez, illetve motorcseréhez adják, amelyek jelentősen növelik a hajók fedélzeti energiahatékonyságát, beleértve a kisméretű, part menti halászatra alkalmas hajókat is, továbbá a kibocsátás csökkentésére irányulnak, és hozzájárulnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, az intézkedés magánfinanszírozásának minimális aránya a műveletenként támogatható összes költség 40 %-a.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett magánfinanszírozás minimális arányát olyan objektív kritériumok alapján határozzák meg, mint például a hajók kora, az energiahatékonyság javulása vagy a flottaátalakítási programban rögzített kapacitáscsökkentés mértéke.

(3)   Az 1198/2006/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett korhatár nem alkalmazandó azokra a hajókra, amelyek e cikk alapján támogatásban részesülnek a berendezések vagy eszközök cseréje céljából.

(4)   Az 1198/2006/EK rendelet 25. cikke (3) bekezdésének c) pontjától eltérve az EHA hozzájárulhat a flottaátalakítási programban részt vevő, legalább 24 méter hosszú hajónként egy motor cseréjének finanszírozásához, amennyiben az új motor teljesítménye legalább 20 %-kal kisebb a régiénél, és amellyel nő az energiahatékonyság.

(5)   Az 1198/2006/EK rendelet 25. cikke (7) bekezdésétől eltérve a flottaátalakítási programban részt vevő hajók esetében egy további eszköz cseréje engedélyezett, amennyiben az új eszköz jelentősen növeli az energiahatékonyságot. Az említett bekezdés a) és b) pontjában rögzített feltételek nem alkalmazandók.

IV.   FEJEZET

A FLOTTAÁTALAKÍTÁSI PROGRAMOK KERETÉBEN VÉGREHAJTOTT, FORGALOMBÓL VALÓ RÉSZLEGES KIVONÁSRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEK

17. cikk

Forgalomból való részleges kivonás

Az e fejezetben rögzített szabályoknak megfelelően 2010. december 31-ig állami támogatás adható azoknak a hajótulajdonosoknak, akik a flottaátalakítási programban részt vevő egy vagy több hajójukat végleg kivonják a forgalomból azzal a céllal, hogy kisebb halászati kapacitású és alacsonyabb energiafogyasztású új hajót építsenek (továbbiakban: „részleges kivonás”), és amennyiben a flottaátalakítási program eleget tesz a következő két követelménynek:

| a) | olyan hajók vesznek részt benne, amelyek egyazon halászeszközt használnak; és |
| --- | --- |

a)

olyan hajók vesznek részt benne, amelyek egyazon halászeszközt használnak; és

| b) | olyan hajók vesznek részt benne, amelyek a tagállamban e halászeszközt használó flottakapacitás legalább 70 %-át képviselik. |
| --- | --- |

b)

olyan hajók vesznek részt benne, amelyek a tagállamban e halászeszközt használó flottakapacitás legalább 70 %-át képviselik.

18. cikk

A halászati tevékenység részleges kivonás keretében való végleges beszüntetéséhez közpénzből nyújtható támogatás

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 23. cikkén túlmenően a részleges kivonást vállaló hajótulajdonosok állami támogatást kaphatnak a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén, a kivont kapacitás és az új hajóba átcsoportosított kapacitás különbségének erejéig.

(2)   Az új hajó halászati kapacitása nem lehet nagyobb a hajótulajdonosok által a forgalomból kivont kapacitás 40 %-ánál.

(3)   Ennek megfelelően adott esetben a tagállamoknak ki kell igazítaniuk a halászati engedélyeket is.

19. cikk

A halászati kapacitás kivonása és újraelosztása

(1)   A 2371/2002/EK rendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok a flottaátalakítási program keretében véglegesen kivont kapacitás legfeljebb 25 %-át újraoszthatják új hajók beszerzésére, az e rendelet 17. cikkében említetteknek megfelelően.

(2)   A 2371/2002/EK rendelet 12. cikkében említett referenciaszinteket csökkentik a véglegesen kivont kapacitás és az újraosztott kapacitás különbségével.

(3)   Az e cikk (1) bekezdése alapján újraosztott kapacitást nem kell figyelembe venni a 2371/2002/EK rendelet 13. cikke alapján a tagállamok által a belépés és kilépés között megteremtendő egyensúly szempontjából.

(4)   A flottaátalakítási programban a kapacitás teljes csökkentésének el kell érnie legalább a 66 %-ot, ha a forgalomból való részleges kivonást az eredeti flottakapacitás több mint 33 %-ára alkalmazzák.

V.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

20. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az 1198/2006/EK rendelet 53. cikkétől eltérve a jelen rendelet által szabályozott konkrét fellépés keretében az EHA hozzájárulásával finanszírozott műveletekre az összes közkiadás 95 %-át kitevő felső határ érvényes, és ezt a hozzájárulást nem kell figyelembe venni az említett rendelet 53. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határok alkalmazása céljából.

(2)   Az 1198/2006/EK rendelet 55. cikkének (1) bekezdésétől és (3) bekezdésének második albekezdésétől eltérve az e különleges fellépés keretében támogatott intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 2008. július 31-től jogosultak támogatásra.

(3)   Az 1198/2006/EK rendelet 81. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a Bizottság a tagállam kérésére az operatív programhoz az EHA-ból biztosított hozzájárulás 2007–2013-as időszakra megállapított összegének 7 %-t kitevő, második előfinanszírozást folyósít. A 2007-ben jóváhagyott operatív programok esetében a fenti kérelmet legkésőbb 2008. október 31-ig kell a Bizottsághoz eljuttatni. A 2008-ban jóváhagyott operatív programok esetében a fenti kérelmet legkésőbb 2009. június 30-ig kell a Bizottsághoz eljuttatni. Ezt két pénzügyi évre is el lehet osztani az alap rendelkezésére álló pénzügyi forrásoknak megfelelően.

(4)   Az 1198/2006/EK rendelet 81. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, ha második előfinanszírozást is fizetnek az említett cikk (2) bekezdésének megfelelően, a tagállam által kijelölt szerv az előfinanszírozásként kifizetett teljes összeget visszatéríti a Bizottság részére, amennyiben a második előfinanszírozás első részletének a Bizottság általi kifizetésétől számított huszonnégy hónapon belül nem érkezik kifizetés iránti kérelem az operatív program keretében.

VI.   FEJEZET

A TAGÁLLAMOK ÉS A BIZOTTSÁG KÖTELEZETTSÉGEI

21. cikk

Nyomon követés és pénzügyi korrekció

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy e rendelet II., III. és IV. fejezetével összhangban nyújtott támogatások megfeleljenek az 1198/2006/EK rendelet 70. cikkében meghatározott feltételeknek.

(2)   A Bizottság az 1198/2006/EK rendelet 97. cikke szerinti pénzügyi korrekciókat hajt végre, amennyiben a tagállamok nem tartják be az e rendeletben meghatározott feltételeket és különösen az alábbiakat:

| a) | a kedvezményezett személyek vagy vállalkozások kötelezése arra, hogy a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtsanak végre; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett személyek vagy vállalkozások kötelezése arra, hogy a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően szerkezetátalakítási intézkedéseket hajtsanak végre;

| b) | flottaátalakítási programok keretében a halászati kapacitás csökkentésére, a halászati tevékenység átmeneti vagy végleges beszüntetésére irányuló kötelezettségek, a 12., 14. és 15. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

flottaátalakítási programok keretében a halászati kapacitás csökkentésére, a halászati tevékenység átmeneti vagy végleges beszüntetésére irányuló kötelezettségek, a 12., 14. és 15. cikkel összhangban;

| c) | a forgalomból való részleges kivonás keretében a halászati kapacitás csökkentése a 17., 18. és 19. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

a forgalomból való részleges kivonás keretében a halászati kapacitás csökkentése a 17., 18. és 19. cikkel összhangban.

Az 1198/2006/EK rendelet 97. cikkében meghatározott korrekciókat illetően meghatározott kritériumokat megfelelően alkalmazni kell.

22. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság e rendelet alkalmazásáról legkésőbb 2009. december 31-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

VII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

Végrehajtási szabályok

E rendelet végrehajtási szabályait az 1198/2006/EK rendelet 101. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet elfogadni.

24. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. HORTEFEUX

---

(1)  2008. július 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

2

(3)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 201., 2008.7.30., 16. o.

4

(5)  A Tanács 104/2000/EK rendelete (1999. december 17.) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről (HL L 17., 2000.1.21., 22. o.). A legutóbb az 1759/2006/EK rendelettel (HL L 335., 2006.12.1., 3. o.) módosított rendelet.

5

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/9

---

A BIZOTTSÁG 745/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. július 31-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o. A legutóbb az 590/2008/EK rendelettel (HL L 163., 2008.6.24., 24. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 28,3 |
| TR | 71,9 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 42,7 |
| 0707 00 05 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0709 90 70 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 91,4 |
| US | 47,0 |
| UY | 58,5 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 71,4 |
| 0806 10 10 | CL | 52,1 |
| EG | 151,7 |
| IL | 145,6 |
| TR | 164,5 |
| ZZ | 128,5 |
| 0808 10 80 | AR | 101,8 |
| BR | 100,9 |
| CL | 102,7 |
| CN | 87,4 |
| NZ | 113,4 |
| US | 107,1 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 20 50 | AR | 69,0 |
| CL | 78,1 |
| NZ | 97,1 |
| TR | 159,5 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 99,1 |
| 0809 10 00 | TR | 203,2 |
| ZZ | 203,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 417,7 |
| US | 324,1 |
| ZZ | 355,3 |
| 0809 30 | TR | 147,8 |
| ZZ | 147,8 |
| 0809 40 05 | BA | 74,5 |
| IL | 117,7 |
| TR | 115,5 |
| XS | 66,2 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

28,3

TR

71,9

XS

27,8

ZZ

42,7

0707 00 05

TR

106,2

ZZ

106,2

0709 90 70

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

91,4

US

47,0

UY

58,5

ZA

88,6

ZZ

71,4

0806 10 10

CL

52,1

EG

151,7

IL

145,6

TR

164,5

ZZ

128,5

0808 10 80

AR

101,8

BR

100,9

CL

102,7

CN

87,4

NZ

113,4

US

107,1

ZA

88,6

ZZ

100,3

0808 20 50

AR

69,0

CL

78,1

NZ

97,1

TR

159,5

ZA

91,6

ZZ

99,1

0809 10 00

TR

203,2

ZZ

203,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

417,7

US

324,1

ZZ

355,3

0809 30

TR

147,8

ZZ

147,8

0809 40 05

BA

74,5

IL

117,7

TR

115,5

XS

66,2

ZZ

93,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/11

---

A BIZOTTSÁG 746/2008/EK RENDELETE

(2008. június 17.)

az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikkére,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet meghatározza a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megfigyelésére, valamint a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (a továbbiakban: TSE) megállapítását követő betegségfelszámolási intézkedésekre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet meghatározza a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megfigyelésére, valamint a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (a továbbiakban: TSE) megállapítását követő betegségfelszámolási intézkedésekre vonatkozó szabályokat.

| (2) | A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a TSE juh- és kecskefélékben történő kitörésének megerősítését követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete előírja azokat az intézkedéseket, amelyeket a TSE juh- és kecskefélékben történő kitörésének megerősítését követően annak felszámolása céljából végre kell hajtani.

| (3) | Annak ellenére, hogy juh- és kecskefélékben a TSE már több mint két évszázada megfigyelhető, nincs bizonyíték arra, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az említett állatfajoknál és az embernél előforduló TSE-megbetegedések között. Ezzel együtt a Bizottság 2000-ben – az akkor korlátozott mértékben rendelkezésre álló tudományos ismeretek alapján – átfogó intézkedéscsomagot vezetett be a juh- és kecskefélékben előforduló TSE megfigyelésére, megelőzésére, az ellene való védekezésre és felszámolására a juh- és kecskefélékből származó anyagok lehető legnagyobb fokú biztonságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Annak ellenére, hogy juh- és kecskefélékben a TSE már több mint két évszázada megfigyelhető, nincs bizonyíték arra, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az említett állatfajoknál és az embernél előforduló TSE-megbetegedések között. Ezzel együtt a Bizottság 2000-ben – az akkor korlátozott mértékben rendelkezésre álló tudományos ismeretek alapján – átfogó intézkedéscsomagot vezetett be a juh- és kecskefélékben előforduló TSE megfigyelésére, megelőzésére, az ellene való védekezésre és felszámolására a juh- és kecskefélékből származó anyagok lehető legnagyobb fokú biztonságának biztosítása érdekében.

| (4) | Az említett intézkedések célja a juh- és kecskeféléknél előforduló szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmától (a továbbiakban: BSE) eltérő TSE-vel, valamint e két betegség közötti esetleges kapcsolattal, illetve a TSE emberre történő átvihetőségével összefüggő lehető legtöbb adat összegyűjtése. Az intézkedések célja továbbá a TSE előfordulásának lehető legnagyobb mértékű visszaszorítása. Ezek az intézkedések a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolításán túl egy megerősített felügyeletet biztosító, átfogó programot, a TSE-vel fertőzött állományokra alkalmazandó intézkedéseket, valamint a juhpopulációk TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó önkéntes tenyésztési programokat foglalnak magukban. Az említett intézkedések bevezetése óta – valamint a tagállamokban végrehajtott aktív felügyeleti programokról szerzett információk figyelembevételével – nem állapítottak meg semmiféle járványtani kapcsolatot a juh- és kecskefélékben előforduló, BSE-n kívüli TSE-megbetegedések és az emberben előforduló TSE között. |
| --- | --- |

(4)

Az említett intézkedések célja a juh- és kecskeféléknél előforduló szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmától (a továbbiakban: BSE) eltérő TSE-vel, valamint e két betegség közötti esetleges kapcsolattal, illetve a TSE emberre történő átvihetőségével összefüggő lehető legtöbb adat összegyűjtése. Az intézkedések célja továbbá a TSE előfordulásának lehető legnagyobb mértékű visszaszorítása. Ezek az intézkedések a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolításán túl egy megerősített felügyeletet biztosító, átfogó programot, a TSE-vel fertőzött állományokra alkalmazandó intézkedéseket, valamint a juhpopulációk TSE-rezisztenciájának kialakítását célzó önkéntes tenyésztési programokat foglalnak magukban. Az említett intézkedések bevezetése óta – valamint a tagállamokban végrehajtott aktív felügyeleti programokról szerzett információk figyelembevételével – nem állapítottak meg semmiféle járványtani kapcsolatot a juh- és kecskefélékben előforduló, BSE-n kívüli TSE-megbetegedések és az emberben előforduló TSE között.

| (5) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikke előírja, hogy azokban az esetekben, ahol a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében ideiglenes kockázatkezelési intézkedéseket lehet bevezetni. Azt is előírja továbbá, hogy ezeknek az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük, és csak annyiban korlátozhatják a kereskedelmet, amennyiben ez a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósításához feltétlenül szükséges; az intézkedések bevezetésénél tekintettel kell lenni a szakmai és gazdasági megvalósíthatóságra és a vonatkozó ügyben az egyéb megfelelő tényezőkre. Az intézkedéseket ésszerű időn belül felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikke előírja, hogy azokban az esetekben, ahol a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében ideiglenes kockázatkezelési intézkedéseket lehet bevezetni. Azt is előírja továbbá, hogy ezeknek az intézkedéseknek arányosnak kell lenniük, és csak annyiban korlátozhatják a kereskedelmet, amennyiben ez a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósításához feltétlenül szükséges; az intézkedések bevezetésénél tekintettel kell lenni a szakmai és gazdasági megvalósíthatóságra és a vonatkozó ügyben az egyéb megfelelő tényezőkre. Az intézkedéseket ésszerű időn belül felül kell vizsgálni.

| (6) | 2007. március 8-án az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) véleményt (3) fogadott el a juh- és kecskefélékben előforduló TSE kockázatával kapcsolatos egyes szempontokról. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy „nincs bizonyíték járványtani vagy molekuláris kapcsolatra a klasszikus és/vagy atipikus surlókór, valamint az emberben előforduló TSE között. A BSE kórokozója a TSE egyetlen azonosított zoonózis-kórokozója. Sokféleségükre való tekintettel ugyanakkor jelenleg nem zárható ki állatokban előforduló más TSE-kórokozók emberre történő átterjedésének a lehetősége”. Az EFSA azt is megállapította, hogy „a jelenlegi megkülönböztető vizsgálatok, amelyek alkalmazását a közösségi jogszabályok a surlókór és a BSE elhatárolásához írnak elő, úgy tűnik, hogy ezidáig megbízható módon különbséget tesznek a BSE és a klasszikus, illetve az atipikus surlókór között. A jelenleg rendelkezésre álló tudományos ismeretek birtokában azonban e vizsgálatok sem diagnosztikai érzékenységük, sem pedig specifikusságuk szempontjából nem tekinthetők tökéletesnek.” |
| --- | --- |

(6)

2007. március 8-án az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) véleményt (3) fogadott el a juh- és kecskefélékben előforduló TSE kockázatával kapcsolatos egyes szempontokról. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy „nincs bizonyíték járványtani vagy molekuláris kapcsolatra a klasszikus és/vagy atipikus surlókór, valamint az emberben előforduló TSE között. A BSE kórokozója a TSE egyetlen azonosított zoonózis-kórokozója. Sokféleségükre való tekintettel ugyanakkor jelenleg nem zárható ki állatokban előforduló más TSE-kórokozók emberre történő átterjedésének a lehetősége”. Az EFSA azt is megállapította, hogy „a jelenlegi megkülönböztető vizsgálatok, amelyek alkalmazását a közösségi jogszabályok a surlókór és a BSE elhatárolásához írnak elő, úgy tűnik, hogy ezidáig megbízható módon különbséget tesznek a BSE és a klasszikus, illetve az atipikus surlókór között. A jelenleg rendelkezésre álló tudományos ismeretek birtokában azonban e vizsgálatok sem diagnosztikai érzékenységük, sem pedig specifikusságuk szempontjából nem tekinthetők tökéletesnek.”

| (7) | Az EFSA véleményét követően, a 2005. július 15-i TSE-ütemtervre vonatkozó bizottsági közlemény (4) keretében, valamint a 2006/2007-es TSE-re vonatkozó, 2006. november 21-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi főigazgatósági (SANCO) munkaprogrammal (5) összhangban elfogadták az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és X. mellékletének módosításáról szóló, 2007. június 26-i 727/2007/EK bizottsági rendeletet (6). A 999/2001/EK rendelet 727/2007/EK rendelettel történő módosításainak célja az volt, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló TSE tekintetében kezdetben hozott intézkedéseket a legújabb tudományos ismeretek tükrében kiigazítsák. A 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet ennek megfelelően megszüntette a teljes állomány leselejtezésére vonatkozó kötelezettséget, és bizonyos alternatív intézkedésekről rendelkezett arra az esetre, ha egy juh- és kecskeféléket tenyésztő gazdaságban megerősítik a TSE előfordulását, illetve ha már kizárták a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) lehetőségét. Különös tekintettel arra, hogy a juh- és kecsketenyésztés ágazatának szerkezete a Közösségen belül mindenütt más és más, a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet – a 727/2007/EK rendeletben előírtakkal összhangban – a tagállamoknak lehetőséget biztosított az egyes tagállamok ágazati sajátosságainak megfelelő alternatív szakpolitikák alkalmazására. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA véleményét követően, a 2005. július 15-i TSE-ütemtervre vonatkozó bizottsági közlemény (4) keretében, valamint a 2006/2007-es TSE-re vonatkozó, 2006. november 21-i egészségügyi és fogyasztóvédelmi főigazgatósági (SANCO) munkaprogrammal (5) összhangban elfogadták az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és X. mellékletének módosításáról szóló, 2007. június 26-i 727/2007/EK bizottsági rendeletet (6). A 999/2001/EK rendelet 727/2007/EK rendelettel történő módosításainak célja az volt, hogy a juh- és kecskefélékben előforduló TSE tekintetében kezdetben hozott intézkedéseket a legújabb tudományos ismeretek tükrében kiigazítsák. A 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet ennek megfelelően megszüntette a teljes állomány leselejtezésére vonatkozó kötelezettséget, és bizonyos alternatív intézkedésekről rendelkezett arra az esetre, ha egy juh- és kecskeféléket tenyésztő gazdaságban megerősítik a TSE előfordulását, illetve ha már kizárták a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) lehetőségét. Különös tekintettel arra, hogy a juh- és kecsketenyésztés ágazatának szerkezete a Közösségen belül mindenütt más és más, a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet – a 727/2007/EK rendeletben előírtakkal összhangban – a tagállamoknak lehetőséget biztosított az egyes tagállamok ágazati sajátosságainak megfelelő alternatív szakpolitikák alkalmazására.

| (8) | A 2007. július 17-én az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához benyújtott T-257/07 sz. ügyben Franciaország keresetet nyújtott be az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3. b) pontja iii. alpontjának, 2.3. d) pontjának és 4. pontjának részleges eltörlését – különös tekintettel a TSE-vel fertőzött állományokra alkalmazandó intézkedésekre –, vagy akár az egész rendelet visszavonását kérte. 2007. szeptember 28-i végzésében (7) a Bíróság – a jogerős ítélet meghozataláig – ideiglenes intézkedésként felfüggesztette az említett rendelkezések alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

A 2007. július 17-én az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához benyújtott T-257/07 sz. ügyben Franciaország keresetet nyújtott be az Európai Bizottság ellen, amelyben a 727/2007/EK rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet VII. melléklete A. fejezetének 2.3. b) pontja iii. alpontjának, 2.3. d) pontjának és 4. pontjának részleges eltörlését – különös tekintettel a TSE-vel fertőzött állományokra alkalmazandó intézkedésekre –, vagy akár az egész rendelet visszavonását kérte. 2007. szeptember 28-i végzésében (7) a Bíróság – a jogerős ítélet meghozataláig – ideiglenes intézkedésként felfüggesztette az említett rendelkezések alkalmazását.

| (9) | A 2007. szeptember 28-i végzésben megkérdőjelezték az esetleges veszélyekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok bizottsági értékelését. Ezért a Bizottság ezt követően felkérte az EFSA-t, hogy nyújtson segítséget számára azon két fő előfeltétel tisztázásában, amelyekre a 727/2007/EK rendelet épült. E két előfeltétel közül az első azoknak a tudományos bizonyítékoknak a hiánya, amelyek alapján megállapítható lenne, hogy a BSE-n kívüli egyéb TSE-kórokozók is zoonózis-kórokozónak tekinthetők. A második pedig a juh- és kecskefélékben előforduló BSE és egyéb állati TSE molekuláris és biológiai vizsgálatok által történő megkülönböztetésének lehetősége. 2008. január 24-én az EFSA elfogadta a 2007. március 8-i véleményében megfogalmazott következtetések egyes szempontjainak értelmezése tekintetében összeállított, tudományos és technikai pontosítást tartalmazó jelentést (8). |
| --- | --- |

(9)

A 2007. szeptember 28-i végzésben megkérdőjelezték az esetleges veszélyekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok bizottsági értékelését. Ezért a Bizottság ezt követően felkérte az EFSA-t, hogy nyújtson segítséget számára azon két fő előfeltétel tisztázásában, amelyekre a 727/2007/EK rendelet épült. E két előfeltétel közül az első azoknak a tudományos bizonyítékoknak a hiánya, amelyek alapján megállapítható lenne, hogy a BSE-n kívüli egyéb TSE-kórokozók is zoonózis-kórokozónak tekinthetők. A második pedig a juh- és kecskefélékben előforduló BSE és egyéb állati TSE molekuláris és biológiai vizsgálatok által történő megkülönböztetésének lehetősége. 2008. január 24-én az EFSA elfogadta a 2007. március 8-i véleményében megfogalmazott következtetések egyes szempontjainak értelmezése tekintetében összeállított, tudományos és technikai pontosítást tartalmazó jelentést (8).

| (10) | A TSE átvihetősége tekintetében az EFSA megerősítette, hogy:






  — | a klasszikus, illetve atipikus surlókórt okozó kórokozón kívül juhfélékben nem azonosítottak más TSE-kórokozókat, |
| --- | --- | --- |

(10)

A TSE átvihetősége tekintetében az EFSA megerősítette, hogy:

—

a klasszikus, illetve atipikus surlókórt okozó kórokozón kívül juhfélékben nem azonosítottak más TSE-kórokozókat,

| — | a BSE-t, valamint a klasszikus, illetve atipikus surlókórt okozó kórokozón kívül kecskefélékben nem azonosítottak más TSE kórokozókat, |
| --- | --- |

—

a BSE-t, valamint a klasszikus, illetve atipikus surlókórt okozó kórokozón kívül kecskefélékben nem azonosítottak más TSE kórokozókat,

| — | a „BSE” fogalma alatt a szarvasmarhafélék olyan TSE-megbetegedése értendő, amelyet legalább 3 különböző, heterogén biológiai tulajdonságú TSE-kórokozó vált ki, |
| --- | --- |

—

a „BSE” fogalma alatt a szarvasmarhafélék olyan TSE-megbetegedése értendő, amelyet legalább 3 különböző, heterogén biológiai tulajdonságú TSE-kórokozó vált ki,

| — | a „klasszikus surlókór” fogalma alatt juh- és kecskefélék olyan TSE-megbetegedése értendő, amelyet több, heterogén biológiai tulajdonságú kórokozó vált ki, |
| --- | --- |

—

a „klasszikus surlókór” fogalma alatt juh- és kecskefélék olyan TSE-megbetegedése értendő, amelyet több, heterogén biológiai tulajdonságú kórokozó vált ki,

| — | az „atipikus surlókór” fogalma alatt a juh- és kecskefélék klasszikus surlókortól eltérő TSE-megbetegedése értendő. Jelenleg még vita tárgyát képezi, hogy ezt a betegséget egy vagy több TSE-kórokozó váltja-e ki. |
| --- | --- |

—

az „atipikus surlókór” fogalma alatt a juh- és kecskefélék klasszikus surlókortól eltérő TSE-megbetegedése értendő. Jelenleg még vita tárgyát képezi, hogy ezt a betegséget egy vagy több TSE-kórokozó váltja-e ki.

| (11) | Mindazonáltal az EFSA nem zárhatja ki a BSE-n kívüli TSE-kórokozók emberre történő átvihetőségét az alábbi okok miatt:






  — | jelenleg a kórokozók emberi prion-protein (PrP) génhez hasonló génekkel rendelkező főemlősökre és transzgénes egerekre történő kísérleti átvitele azt a célt szolgálja, hogy értékelni lehessen a TSE-kórokozó emberi fajra történő átterjedésének potenciális képességét, |
| --- | --- | --- |

(11)

Mindazonáltal az EFSA nem zárhatja ki a BSE-n kívüli TSE-kórokozók emberre történő átvihetőségét az alábbi okok miatt:

—

jelenleg a kórokozók emberi prion-protein (PrP) génhez hasonló génekkel rendelkező főemlősökre és transzgénes egerekre történő kísérleti átvitele azt a célt szolgálja, hogy értékelni lehessen a TSE-kórokozó emberi fajra történő átterjedésének potenciális képességét,

| — | a három spontán előforduló TSE-megbetegedésben (két klasszikus surlókor és egy L típusú BSE- megbetegedés) megvizsgált, klasszikus BSE-kórokozón kívüli TSE-kórokozókról kimutatták, hogy a kísérlet során képesek átlépni a modellált fajhatárt, |
| --- | --- |

—

a három spontán előforduló TSE-megbetegedésben (két klasszikus surlókor és egy L típusú BSE- megbetegedés) megvizsgált, klasszikus BSE-kórokozón kívüli TSE-kórokozókról kimutatták, hogy a kísérlet során képesek átlépni a modellált fajhatárt,

| — | a kísérleti modelleknél bizonyos korlátokat is figyelembe kell venni, például azt, hogy bizonytalanság uralkodik a tekintetben, hogy mennyire megbízható mértékben képviselik a fajhatárt, illetve hogy a kísérletben alkalmazott beoltási mód megfelelő mértékben tükrözi-e a természetes körülmények közötti expozíciót. |
| --- | --- |

—

a kísérleti modelleknél bizonyos korlátokat is figyelembe kell venni, például azt, hogy bizonytalanság uralkodik a tekintetben, hogy mennyire megbízható mértékben képviselik a fajhatárt, illetve hogy a kísérletben alkalmazott beoltási mód megfelelő mértékben tükrözi-e a természetes körülmények közötti expozíciót.

| (12) | Az EFSA pontosításai alapján megállapítható, hogy a juh- és kecskefélék megbetegedéséért felelős kórokozók biológiai sokfélesége olyan fontos tényező, amely miatt nem zárható ki a betegség emberre történő átvihetősége, valamint hogy ez a sokféleség növeli annak lehetőségét, hogy valamelyik TSE-kórokozó az emberre átvihető legyen. Ugyanakkor az EFSA elismeri, hogy nincs tudományos bizonyíték semmiféle közvetlen kapcsolatra a juh- és kecskefélékben előforduló, BSE-n kívüli TSE és a TSE emberben való előfordulása között. Az EFSA azon véleménye, mely szerint a juh- és kecskefélék TSE-megbetegedéséért felelős kórokozók emberre történő átvihetősége nem zárható ki, a fajhatár átlépését vizsgáló, állati modelleken (főemlősökön és egereken) végzett kísérleti vizsgálatokon alapul. Ezek a modellek azonban nem veszik figyelembe az emberi faj olyan genetikai jellemzőit, amelyek jelentősen befolyásolhatják a prionok okozta betegségekre való relatív fogékonyságot. Az adatok természetes körülményekre való kivetítését illetően is rendelkeznek bizonyos korlátokkal, így például különösen a tekintetben uralkodik bizonytalanság, hogy mennyire megbízható mértékben képviselik a fajhatárt, illetve hogy a kísérletben alkalmazott beoltási mód megfelelő mértékben tükrözi-e a természetes körülmények közötti expozíciót. Ennek alapján elmondható, hogy noha a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-kórokozók emberre történő átvihetőségének kockázata nem zárható ki, e kockázat rendkívül alacsony lenne, tekintettel arra, hogy az átvihetőséget olyan kísérleti modelleknél mutatták ki, amelyek nem a valós fajhatárhoz kapcsolódó természetes körülményeket és a fertőzés valós terjedési irányát képviselik. |
| --- | --- |

(12)

Az EFSA pontosításai alapján megállapítható, hogy a juh- és kecskefélék megbetegedéséért felelős kórokozók biológiai sokfélesége olyan fontos tényező, amely miatt nem zárható ki a betegség emberre történő átvihetősége, valamint hogy ez a sokféleség növeli annak lehetőségét, hogy valamelyik TSE-kórokozó az emberre átvihető legyen. Ugyanakkor az EFSA elismeri, hogy nincs tudományos bizonyíték semmiféle közvetlen kapcsolatra a juh- és kecskefélékben előforduló, BSE-n kívüli TSE és a TSE emberben való előfordulása között. Az EFSA azon véleménye, mely szerint a juh- és kecskefélék TSE-megbetegedéséért felelős kórokozók emberre történő átvihetősége nem zárható ki, a fajhatár átlépését vizsgáló, állati modelleken (főemlősökön és egereken) végzett kísérleti vizsgálatokon alapul. Ezek a modellek azonban nem veszik figyelembe az emberi faj olyan genetikai jellemzőit, amelyek jelentősen befolyásolhatják a prionok okozta betegségekre való relatív fogékonyságot. Az adatok természetes körülményekre való kivetítését illetően is rendelkeznek bizonyos korlátokkal, így például különösen a tekintetben uralkodik bizonytalanság, hogy mennyire megbízható mértékben képviselik a fajhatárt, illetve hogy a kísérletben alkalmazott beoltási mód megfelelő mértékben tükrözi-e a természetes körülmények közötti expozíciót. Ennek alapján elmondható, hogy noha a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-kórokozók emberre történő átvihetőségének kockázata nem zárható ki, e kockázat rendkívül alacsony lenne, tekintettel arra, hogy az átvihetőséget olyan kísérleti modelleknél mutatták ki, amelyek nem a valós fajhatárhoz kapcsolódó természetes körülményeket és a fertőzés valós terjedési irányát képviselik.

| (13) | A megkülönböztető vizsgálatok tekintetében az EFSA megerősítette, hogy:






  — | a korlátozott számban rendelkezésre álló adatok alapján, a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott módon, uniós szinten végrehajtott megkülönböztető vizsgálatok hasznos segédeszköznek bizonyulnak a spontán TSE-megbetegedések szűrésére, mivel eleget tesznek annak a célnak, hogy a klasszikus BSE-kórokozó ismertető jegyeit hordozó TSE-megbetegedéseket gyorsan és megismételhető módon azonosítsák, |
| --- | --- | --- |

(13)

A megkülönböztető vizsgálatok tekintetében az EFSA megerősítette, hogy:

—

a korlátozott számban rendelkezésre álló adatok alapján, a 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott módon, uniós szinten végrehajtott megkülönböztető vizsgálatok hasznos segédeszköznek bizonyulnak a spontán TSE-megbetegedések szűrésére, mivel eleget tesznek annak a célnak, hogy a klasszikus BSE-kórokozó ismertető jegyeit hordozó TSE-megbetegedéseket gyorsan és megismételhető módon azonosítsák,

| — | ezek a megkülönböztető vizsgálatok nem tekinthetők tökéletesnek, mert jelenleg hiányos ismertek állnak rendelkezésre mind a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-kórokozók valós biológiai sokféleségére, mind pedig arra vonatkozóan, hogy hogyan viselkedik a kórokozó társfertőzés esetén. |
| --- | --- |

—

ezek a megkülönböztető vizsgálatok nem tekinthetők tökéletesnek, mert jelenleg hiányos ismertek állnak rendelkezésre mind a juh- és kecskefélékben előforduló TSE-kórokozók valós biológiai sokféleségére, mind pedig arra vonatkozóan, hogy hogyan viselkedik a kórokozó társfertőzés esetén.

| (14) | A Bizottság azon kérésére, hogy az EFSA pontosítsa, hogy a vizsgálatok hatékonyságához szükséges, statisztikai szempontból elégséges számban rendelkezésre álló adatok hiányát ellensúlyozza-e az az alkalmazott eljárás, amely többek között különböző laboratóriumokban, kiegészítő molekuláris vizsgálati módszerekkel végrehajtott körvizsgálatot, valamint szakértői bizottság által, a közösségi TSE referencialaboratórium elnökletével végzett értékelést is magában foglal, az EFSA kifejtette, hogy:






  — | a juhok kísérleti BSE-megbetegedéseiből vett minták alapján végzett körvizsgálatok kiegyensúlyozott teljesítménye ellenére bizonytalan, hogy ugyanez a teljesítmény elérhető-e a spontán megbetegedések vizsgálatánál is, miután a juh- és kecskeféléknél eddig még nem fordult elő spontán BSE-megbetegedés, |
| --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság azon kérésére, hogy az EFSA pontosítsa, hogy a vizsgálatok hatékonyságához szükséges, statisztikai szempontból elégséges számban rendelkezésre álló adatok hiányát ellensúlyozza-e az az alkalmazott eljárás, amely többek között különböző laboratóriumokban, kiegészítő molekuláris vizsgálati módszerekkel végrehajtott körvizsgálatot, valamint szakértői bizottság által, a közösségi TSE referencialaboratórium elnökletével végzett értékelést is magában foglal, az EFSA kifejtette, hogy:

—

a juhok kísérleti BSE-megbetegedéseiből vett minták alapján végzett körvizsgálatok kiegyensúlyozott teljesítménye ellenére bizonytalan, hogy ugyanez a teljesítmény elérhető-e a spontán megbetegedések vizsgálatánál is, miután a juh- és kecskeféléknél eddig még nem fordult elő spontán BSE-megbetegedés,

| — | a TSE pozitív eseteit kizárólag akkor vetik alá teljes megkülönböztetési eljárásnak, beleértve a biológiai tesztet is, ha a biokémiai megkülönböztető vizsgálat megfelel a BSE ismertető jegyeinek; ebből kifolyólag az említett eljárásból származó adatok nem használhatók fel a megkülönböztető vizsgálatok érzékenységének vagy specifikusságának értékelésére, |
| --- | --- |

—

a TSE pozitív eseteit kizárólag akkor vetik alá teljes megkülönböztetési eljárásnak, beleértve a biológiai tesztet is, ha a biokémiai megkülönböztető vizsgálat megfelel a BSE ismertető jegyeinek; ebből kifolyólag az említett eljárásból származó adatok nem használhatók fel a megkülönböztető vizsgálatok érzékenységének vagy specifikusságának értékelésére,

| — | a juh- és kecskefélék TSE-megbetegedésének megkülönböztető vizsgálata során kapott negatív eredmények számának növelésével nem ellensúlyozható a statisztikai szempontból elégséges számban rendelkezésre álló adatok hiánya. |
| --- | --- |

—

a juh- és kecskefélék TSE-megbetegedésének megkülönböztető vizsgálata során kapott negatív eredmények számának növelésével nem ellensúlyozható a statisztikai szempontból elégséges számban rendelkezésre álló adatok hiánya.

| (15) | Az EFSA elismeri, hogy a 999/2001/EK rendeletben előírt megkülönböztető vizsgálatok hasznos segédeszközök, mivel megfelelnek annak a célnak, hogy a klasszikus BSE-kórokozó ismertetőjegyeit hordozó TSE-ket gyorsan és megismételhető módon azonosítsák. A BSE-társfertőzés és egyéb TSE-kórokozók juh- és kecskefélékben történő természetes körülmények közötti előfordulását igazoló tudományos bizonyítékok hiányában, valamint annak ismeretében, hogy a BSE előfordulása juhfélékben – ha egyáltalán – vagy kecskefélékben rendkívül ritka, és ennek következtében társfertőzés még ritkábban fordulna elő, a juh- és kecskeféléknél fel nem fedezett BSE-megbetegedések aránya különösen alacsony lenne. Ezért a megkülönböztető vizsgálatok, annak ellenére, hogy nem tekinthetők tökéletesnek, alkalmas eszközök lehetnek a 999/2001/EK rendeletben kitűzött, a TSE felszámolására vonatkozó célok elérésére. |
| --- | --- |

(15)

Az EFSA elismeri, hogy a 999/2001/EK rendeletben előírt megkülönböztető vizsgálatok hasznos segédeszközök, mivel megfelelnek annak a célnak, hogy a klasszikus BSE-kórokozó ismertetőjegyeit hordozó TSE-ket gyorsan és megismételhető módon azonosítsák. A BSE-társfertőzés és egyéb TSE-kórokozók juh- és kecskefélékben történő természetes körülmények közötti előfordulását igazoló tudományos bizonyítékok hiányában, valamint annak ismeretében, hogy a BSE előfordulása juhfélékben – ha egyáltalán – vagy kecskefélékben rendkívül ritka, és ennek következtében társfertőzés még ritkábban fordulna elő, a juh- és kecskeféléknél fel nem fedezett BSE-megbetegedések aránya különösen alacsony lenne. Ezért a megkülönböztető vizsgálatok, annak ellenére, hogy nem tekinthetők tökéletesnek, alkalmas eszközök lehetnek a 999/2001/EK rendeletben kitűzött, a TSE felszámolására vonatkozó célok elérésére.

| (16) | 2007. január 25-i véleményében (9) az EFSA becslést végzett a BSE juhfélékben történő előfordulásának valószínűségéről. A Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a leginkább veszélyeztetett országokban 10 000 egészségesen levágott állat közül kevesebb mint 0,3–0,5 állatnál fordul elő BSE-megbetegedés. Az EFSA kifejtette továbbá, hogy az Európai Unióban 95 %-os megbízhatósággal megállapítható, hogy egy millió juh közül legfeljebb 4-nél; 99 %-os megbízhatósági szint mellett pedig egy millió juh közül legfeljebb 6-nál fordul elő BSE. Miután juhoknál eddig még egyetlen egy BSE-megbetegedést sem állapítottak meg, így ott a betegség valószínűbb előfordulása nulla. A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában előírt megkülönböztető vizsgálatok 2005-ös bevezetése óta 2 798 esetben végeztek megkülönböztető vizsgálatot TSE-vel fertőzött juhféléknél, valamint 265 esetben TSE-vel fertőzött kecskeféléknél, és egyetlen esetben sem erősítették meg a BSE-hez hasonló betegség előfordulását. |
| --- | --- |

(16)

2007. január 25-i véleményében (9) az EFSA becslést végzett a BSE juhfélékben történő előfordulásának valószínűségéről. A Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a leginkább veszélyeztetett országokban 10 000 egészségesen levágott állat közül kevesebb mint 0,3–0,5 állatnál fordul elő BSE-megbetegedés. Az EFSA kifejtette továbbá, hogy az Európai Unióban 95 %-os megbízhatósággal megállapítható, hogy egy millió juh közül legfeljebb 4-nél; 99 %-os megbízhatósági szint mellett pedig egy millió juh közül legfeljebb 6-nál fordul elő BSE. Miután juhoknál eddig még egyetlen egy BSE-megbetegedést sem állapítottak meg, így ott a betegség valószínűbb előfordulása nulla. A 999/2001/EK rendelet X. melléklete C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában előírt megkülönböztető vizsgálatok 2005-ös bevezetése óta 2 798 esetben végeztek megkülönböztető vizsgálatot TSE-vel fertőzött juhféléknél, valamint 265 esetben TSE-vel fertőzött kecskeféléknél, és egyetlen esetben sem erősítették meg a BSE-hez hasonló betegség előfordulását.

| (17) | A közösségi politikák végrehajtása során biztosítani kell az emberi élet és egészség magas szintű védelmét. Az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó közösségi intézkedéseknek az emberek és az állatok egészségét fenyegető lehetséges kockázatok megfelelő felmérésén kell alapulniuk, figyelembe véve a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat, fenntartva vagy tudományosan indokolt esetben növelve az emberi és az állati egészség védelmi szintjét. Lehetetlen azonban a kockázatok teljes kiküszöbölését bármely, az élelmiszer-biztonságra vonatkozó kockázatkezelési döntés realisztikus céljának tekinteni, mivel az intézkedések arányosságának biztosítása érdekében a kockázatcsökkentési intézkedések költségeit és hasznát gondosan mérlegelni kell. A kockázatkezelő feladata és felelőssége a kockázat elfogadható szintjének meghatározása, figyelembe véve a tudományos kockázatfelmérés összes elemét. |
| --- | --- |

(17)

A közösségi politikák végrehajtása során biztosítani kell az emberi élet és egészség magas szintű védelmét. Az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó közösségi intézkedéseknek az emberek és az állatok egészségét fenyegető lehetséges kockázatok megfelelő felmérésén kell alapulniuk, figyelembe véve a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat, fenntartva vagy tudományosan indokolt esetben növelve az emberi és az állati egészség védelmi szintjét. Lehetetlen azonban a kockázatok teljes kiküszöbölését bármely, az élelmiszer-biztonságra vonatkozó kockázatkezelési döntés realisztikus céljának tekinteni, mivel az intézkedések arányosságának biztosítása érdekében a kockázatcsökkentési intézkedések költségeit és hasznát gondosan mérlegelni kell. A kockázatkezelő feladata és felelőssége a kockázat elfogadható szintjének meghatározása, figyelembe véve a tudományos kockázatfelmérés összes elemét.

| (18) | Az elfogadható kockázati szint megállapításáért és a közegészség magas szintű védelmének megtartását biztosító legalkalmasabb intézkedések meghozataláért a Bizottság mint EU-szintű kockázatkezelő a felelős. Felülvizsgálta és értékelte a TSE emberre történő átvihetősége terén szerzett legújabb tudományos információkat. Úgy ítélte meg, hogy a fennálló kockázatok mértéke jelenleg nagyon alacsony. |
| --- | --- |

(18)

Az elfogadható kockázati szint megállapításáért és a közegészség magas szintű védelmének megtartását biztosító legalkalmasabb intézkedések meghozataláért a Bizottság mint EU-szintű kockázatkezelő a felelős. Felülvizsgálta és értékelte a TSE emberre történő átvihetősége terén szerzett legújabb tudományos információkat. Úgy ítélte meg, hogy a fennálló kockázatok mértéke jelenleg nagyon alacsony.

| (19) | Ezért a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott intézkedéseket újra kell értékelni annak biztosítása érdekében, hogy ne rójanak olyan terhet a tagállamokra és a gazdasági szereplőkre, amely nem felel meg a kockázati szintnek, és nem áll arányban a kitűzött céllal. |
| --- | --- |

(19)

Ezért a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott intézkedéseket újra kell értékelni annak biztosítása érdekében, hogy ne rójanak olyan terhet a tagállamokra és a gazdasági szereplőkre, amely nem felel meg a kockázati szintnek, és nem áll arányban a kitűzött céllal.

| (20) | A 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott intézkedéseket ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy a juh- és kecskeféléknél észlelt TSE-megbetegedés esetén mentesülhessenek az állomány teljes vagy részleges selejtezésére vonatkozó követelmények alól. |
| --- | --- |

(20)

A 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében meghatározott intézkedéseket ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy a juh- és kecskeféléknél észlelt TSE-megbetegedés esetén mentesülhessenek az állomány teljes vagy részleges selejtezésére vonatkozó követelmények alól.

| (21) | A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (22) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet VII. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hatvanadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. június 17-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 357/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 111., 2008.4.23., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb a 202/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 60., 2008.3.5., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 466., 1–10. o.

3

(4)  COM(2005) 322 végleges.

4

(5)  SEC(2006) 1527.

5

(6)  HL L 165., 2007.6.27., 8. o.

6

(7)  HL C 283., 2007.11.24., 28. o.

7

(8)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testület tudományos jelentése az Európai Bizottság felkérésére „Az EFSA juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmainak (TSE-k) veszélyével kapcsolatos egyes szempontokra vonatkozó, 2007. március 8-i véleménye értelmezésének és vizsgálatának tudományos és technikai pontosítása” címmel. The EFSA Journal (2008) 626., 1–11. o.

8

(9)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testület véleménye az Európai Bizottság felkérésére a juhhúsban és a juhhúsból előállított termékekben előforduló BSE kockázatának mennyiségi kockázatértékeléséről, The EFSA Journal (2007) 442., 1–44. o.

9

---

MELLÉKLET

A 999/2001/EK rendelet VII. mellékletének A. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„A.   FEJEZET

A TSE előfordulásának megerősítését követő intézkedések

| 1. | A 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett felmérésnek azonosítania kell a következőket:






  a) | szarvasmarhafélék esetében:






  — | az abban a gazdaságban tartott összes többi kérődzőt, amelyhez az állat tartozik, és amelyben a betegséget megállapították, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett felmérésnek azonosítania kell a következőket:

a)

szarvasmarhafélék esetében:

—

az abban a gazdaságban tartott összes többi kérődzőt, amelyhez az állat tartozik, és amelyben a betegséget megállapították,

| — | ha a betegséget nőivarú állatnál állapították meg, annak utódait a betegség klinikai kitörését megelőző két éven belül, vagy azt követően, |
| --- | --- |

—

ha a betegséget nőivarú állatnál állapították meg, annak utódait a betegség klinikai kitörését megelőző két éven belül, vagy azt követően,

| — | az abban a kohortban lévő összes állatot, amelyben a betegséget megállapították, |
| --- | --- |

—

az abban a kohortban lévő összes állatot, amelyben a betegséget megállapították,

| — | a betegség lehetséges eredetét, |
| --- | --- |

—

a betegség lehetséges eredetét,

| — | az abban a gazdaságban tartott egyéb állatokat, amelyben a betegséget megállapították, vagy az egyéb olyan gazdaságokban tartott egyéb állatokat, amelyek a TSE kórokozója által fertőzöttekké válhattak, vagy ugyanannak a takarmány- vagy szennyezési forrásnak voltak kitéve, |
| --- | --- |

—

az abban a gazdaságban tartott egyéb állatokat, amelyben a betegséget megállapították, vagy az egyéb olyan gazdaságokban tartott egyéb állatokat, amelyek a TSE kórokozója által fertőzöttekké válhattak, vagy ugyanannak a takarmány- vagy szennyezési forrásnak voltak kitéve,

| — | az esetlegesen fertőzött takarmány és egyéb anyagok szállítását vagy a terjesztés bármely más eszközét, amely átvihette a TSE kórokozóját a kérdéses gazdaságból vagy gazdaságba; |
| --- | --- |

—

az esetlegesen fertőzött takarmány és egyéb anyagok szállítását vagy a terjesztés bármely más eszközét, amely átvihette a TSE kórokozóját a kérdéses gazdaságból vagy gazdaságba;

| b) | juh- és kecskefélék esetében:






  — | az abban a gazdaságban tartott összes többi, juh- és kecskefélén kívüli kérődzőt, amelyhez az állat tartozik, és amelyben a betegséget megállapították, |
| --- | --- | --- |

b)

juh- és kecskefélék esetében:

—

az abban a gazdaságban tartott összes többi, juh- és kecskefélén kívüli kérődzőt, amelyhez az állat tartozik, és amelyben a betegséget megállapították,

| — | amennyiben megállapíthatók, a szülőállatokat, továbbá nőivarú állatok esetében annak az állatnak, amelyben a betegséget megállapították, valamennyi embrióját, petesejtjét és utolsó utódját, |
| --- | --- |

—

amennyiben megállapíthatók, a szülőállatokat, továbbá nőivarú állatok esetében annak az állatnak, amelyben a betegséget megállapították, valamennyi embrióját, petesejtjét és utolsó utódját,

| — | a gazdaságban, ahol az állatban a betegséget megállapították, a második francia bekezdésben felsoroltakon kívül tartott összes többi juh- és kecskefélét, |
| --- | --- |

—

a gazdaságban, ahol az állatban a betegséget megállapították, a második francia bekezdésben felsoroltakon kívül tartott összes többi juh- és kecskefélét,

| — | a betegség feltehető eredetét és a többi gazdaságot, amelyben vannak olyan állatok, embriók és petesejtek, amelyek megfertőződhettek a TSE kórokozójával, vagy ugyanabból a takarmányból ettek, vagy ugyanannak a fertőzési forrásnak voltak kitéve, |
| --- | --- |

—

a betegség feltehető eredetét és a többi gazdaságot, amelyben vannak olyan állatok, embriók és petesejtek, amelyek megfertőződhettek a TSE kórokozójával, vagy ugyanabból a takarmányból ettek, vagy ugyanannak a fertőzési forrásnak voltak kitéve,

| — | az esetlegesen fertőzött takarmány és egyéb anyagok forgalmát vagy a terjesztés bármely más eszközét, amely átvihette a TSE kórokozóját a kérdéses gazdaságból vagy gazdaságba. |
| --- | --- |

—

az esetlegesen fertőzött takarmány és egyéb anyagok forgalmát vagy a terjesztés bármely más eszközét, amely átvihette a TSE kórokozóját a kérdéses gazdaságból vagy gazdaságba.

| 2. | A 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott intézkedések legalább a következőket tartalmazzák:






  2.1. | A BSE szarvasmarhafélében való megállapításakor az 1. a) pontja második és harmadik francia bekezdésében említett felmérés által azonosított szarvasmarhafélék leölését és teljes megsemmisítését; a tagállam azonban úgy dönthet, hogy:






  — | nem öli le és semmisíti meg az 1. a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett kohort állatait, ha bizonyítható, hogy az ilyen állatok nem jutottak ugyanahhoz a takarmányhoz, mint a fertőzött állat, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott intézkedések legalább a következőket tartalmazzák:

2.1.

A BSE szarvasmarhafélében való megállapításakor az 1. a) pontja második és harmadik francia bekezdésében említett felmérés által azonosított szarvasmarhafélék leölését és teljes megsemmisítését; a tagállam azonban úgy dönthet, hogy:

—

nem öli le és semmisíti meg az 1. a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett kohort állatait, ha bizonyítható, hogy az ilyen állatok nem jutottak ugyanahhoz a takarmányhoz, mint a fertőzött állat,

| — | felfüggeszti az 1. a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett kohorthoz tartozó állatok leölését és megsemmisítését ezek termékeny élettartamának végéig, feltéve hogy ezek folyamatosan spermagyűjtő központban tartott bikák, és biztosítható, hogy pusztulásukat követően teljes mértékben megsemmisítik őket. |
| --- | --- |

—

felfüggeszti az 1. a) pontjának harmadik francia bekezdésében említett kohorthoz tartozó állatok leölését és megsemmisítését ezek termékeny élettartamának végéig, feltéve hogy ezek folyamatosan spermagyűjtő központban tartott bikák, és biztosítható, hogy pusztulásukat követően teljes mértékben megsemmisítik őket.

| 2.2. | Ha az egyik tagállam valamely gazdaságában egy juh- vagy kecskefélénél TSE gyanúja merül fel, az összes többi juh- vagy kecskefélét hatóságilag szállítási tilalom alá kell helyezni, amíg a vizsgálatok eredményei rendelkezésre nem állnak. Ha bebizonyosodik, hogy az a gazdaság, ahol az állat tartózkodott, amikor a TSE gyanúja felmerült, valószínűleg nem az a gazdaság, amelyben az állat a TSE-vel megfertőződhetett, az illetékes hatóság a rendelkezésre álló járványügyi információk alapján dönthet úgy, hogy más gazdaságokat, vagy csak azt a gazdaságot helyezi hatósági ellenőrzés alá, ahol a fertőzés történt. |
| --- | --- |

2.2.

Ha az egyik tagállam valamely gazdaságában egy juh- vagy kecskefélénél TSE gyanúja merül fel, az összes többi juh- vagy kecskefélét hatóságilag szállítási tilalom alá kell helyezni, amíg a vizsgálatok eredményei rendelkezésre nem állnak. Ha bebizonyosodik, hogy az a gazdaság, ahol az állat tartózkodott, amikor a TSE gyanúja felmerült, valószínűleg nem az a gazdaság, amelyben az állat a TSE-vel megfertőződhetett, az illetékes hatóság a rendelkezésre álló járványügyi információk alapján dönthet úgy, hogy más gazdaságokat, vagy csak azt a gazdaságot helyezi hatósági ellenőrzés alá, ahol a fertőzés történt.

| 2.3. | Ha a juh- vagy kecskefélében megerősítik a TSE előfordulását:






  a) | ha a BSE nem zárható ki a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott eljárás szerint végzett körvizsgálat során, az 1. b) pont másodiktól ötödikig terjedő francia bekezdéseiben említett felmérés által azonosított állatok, embriók és petesejtek leölése és teljes körű megsemmisítése által; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Ha a juh- vagy kecskefélében megerősítik a TSE előfordulását:

a)

ha a BSE nem zárható ki a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott eljárás szerint végzett körvizsgálat során, az 1. b) pont másodiktól ötödikig terjedő francia bekezdéseiben említett felmérés által azonosított állatok, embriók és petesejtek leölése és teljes körű megsemmisítése által;

| b) | ha az illetékes hatóság döntése alapján a BSE a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott eljárás szerint kizárható:
  vagy






  i. | az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes megsemmisítése. A gazdaságra a 3. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak;
  vagy |
| --- | --- | --- |

b)

ha az illetékes hatóság döntése alapján a BSE a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának c) alpontjában meghatározott eljárás szerint kizárható:

vagy

i.

az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes megsemmisítése. A gazdaságra a 3. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak;

vagy

| ii. | az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes megsemmisítése az alábbiak kivételével:






  — | ARR/ARR genotípusú tenyészkosok, |
| --- | --- | --- |

ii.

az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes megsemmisítése az alábbiak kivételével:

—

ARR/ARR genotípusú tenyészkosok,

| — | tenyész-anyajuhok, amelyek legalább egy ARR alléllal rendelkeznek, és nincs VRQ alléljuk, valamint amennyiben az ilyen tenyész-anyajuhok vemhesek a felmérés idején, a későbbiekben született bárányok, ha genotípusuk megfelel e bekezdés követelményeinek, |
| --- | --- |

—

tenyész-anyajuhok, amelyek legalább egy ARR alléllal rendelkeznek, és nincs VRQ alléljuk, valamint amennyiben az ilyen tenyész-anyajuhok vemhesek a felmérés idején, a későbbiekben született bárányok, ha genotípusuk megfelel e bekezdés követelményeinek,

| — | legalább egy ARR alléllal rendelkező juhok, amelyeket kizárólag vágásra szánnak, |
| --- | --- |

—

legalább egy ARR alléllal rendelkező juhok, amelyeket kizárólag vágásra szánnak,

| — | ha az illetékes hatóság úgy határoz, a három hónaposnál fiatalabb juhok és kecskék, amelyeket kizárólag vágásra szánnak. |
| --- | --- |

—

ha az illetékes hatóság úgy határoz, a három hónaposnál fiatalabb juhok és kecskék, amelyeket kizárólag vágásra szánnak.

A gazdaságra a 3. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak;

vagy

| iii. | a tagállam azonban úgy dönthet, hogy nem öli le és semmisíti meg az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított állatokat, amennyiben nehéz ismert genotípusú helyettesítő juhféléket beszerezni, vagy ahol az ARR allél gyakorisága a tenyészeten vagy a gazdaságon belül alacsony, illetve ahol az említett állatokat a beltenyészet elkerülése céljából vagy az összes járványügyi tényező ésszerű megfontolása alapján szükségesnek tekintik. A gazdaságra a 4. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

iii.

a tagállam azonban úgy dönthet, hogy nem öli le és semmisíti meg az 1. b) pontjának második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított állatokat, amennyiben nehéz ismert genotípusú helyettesítő juhféléket beszerezni, vagy ahol az ARR allél gyakorisága a tenyészeten vagy a gazdaságon belül alacsony, illetve ahol az említett állatokat a beltenyészet elkerülése céljából vagy az összes járványügyi tényező ésszerű megfontolása alapján szükségesnek tekintik. A gazdaságra a 4. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak.

| c) | A b) pontban meghatározott intézkedésektől eltérve és kizárólag akkor, ha a gazdaságban kimutatott TSE-előfordulás atipikus surlókór, a tagállam határozhat az 5. pontban ismertetett intézkedések alkalmazása mellett. |
| --- | --- |

c)

A b) pontban meghatározott intézkedésektől eltérve és kizárólag akkor, ha a gazdaságban kimutatott TSE-előfordulás atipikus surlókór, a tagállam határozhat az 5. pontban ismertetett intézkedések alkalmazása mellett.

| d) | A tagállamok a következőképpen határozhatnak:






  i. | a b) i. pontban említett állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett emberi fogyasztás céljából történő levágásuk; |
| --- | --- | --- |

d)

A tagállamok a következőképpen határozhatnak:

i.

a b) i. pontban említett állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett emberi fogyasztás céljából történő levágásuk;

| ii. | a b) ii. pontban említett állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett emberi fogyasztás céljából történő levágásuk; feltéve, hogy:






  — | az állatokat az érintett tagállam területén vágják le, |
| --- | --- | --- |

ii.

a b) ii. pontban említett állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett emberi fogyasztás céljából történő levágásuk; feltéve, hogy:

—

az állatokat az érintett tagállam területén vágják le,

| — | minden 18 hónapnál idősebb vagy kettőnél több, a fogínyen kibújt maradandó metszőfoggal rendelkező, emberi fogyasztás céljából levágott állatot meg kell vizsgálni TSE előfordulása szempontjából a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszerek szerint; |
| --- | --- |

—

minden 18 hónapnál idősebb vagy kettőnél több, a fogínyen kibújt maradandó metszőfoggal rendelkező, emberi fogyasztás céljából levágott állatot meg kell vizsgálni TSE előfordulása szempontjából a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszerek szerint;

| e) | A b) i. és iii. ponttal összhangban leölt és megsemmisített, illetve emberi fogyasztás céljából levágott juhfélék prionfehérje-genotípusát legfeljebb 50 egyed erejéig meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

e)

A b) i. és iii. ponttal összhangban leölt és megsemmisített, illetve emberi fogyasztás céljából levágott juhfélék prionfehérje-genotípusát legfeljebb 50 egyed erejéig meg kell vizsgálni.

| f) | Az a tagállam, amelyben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban és a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik, a 2.3. b) pont i. és ii. alpontja értelmében legfeljebb öt tenyészévvel elhalaszthatja az állatok elpusztítását. |
| --- | --- |

f)

Az a tagállam, amelyben az ARR allél gyakorisága alacsony az állományokban és a gazdaságokban, vagy ahol ez a beltenyészet elkerülése végett szükségesnek tűnik, a 2.3. b) pont i. és ii. alpontja értelmében legfeljebb öt tenyészévvel elhalaszthatja az állatok elpusztítását.

| 2.4. | Ha a fertőzött állat más gazdaságból származik, a tagállam az eset előzményei alapján eldöntheti, hogy alkalmaz-e betegségfelszámolási intézkedéseket a származási gazdaságban amellett a gazdaság mellett, vagy ahelyett a gazdaság helyett, ahol a fertőzést azonosították; abban az esetben, ha egy földterületet egynél több állomány közös legeltetésére használnak, a tagállamok úgy dönthetnek, hogy az összes járványügyi tényező indokolt megfontolása alapján ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtását csak egy állományra korlátozzák; ha egynél több állományt tartanak egy gazdaságban, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az intézkedések alkalmazását csak arra az állományra korlátozzák, amelyben a TSE-t megállapították, feltéve hogy igazolták, hogy az állományt egymástól elkülönítve tartották, és hogy a fertőzés terjedése az állományok között sem közvetlen, sem közvetett érintkezés útján nem valószínű. |
| --- | --- |

2.4.

Ha a fertőzött állat más gazdaságból származik, a tagállam az eset előzményei alapján eldöntheti, hogy alkalmaz-e betegségfelszámolási intézkedéseket a származási gazdaságban amellett a gazdaság mellett, vagy ahelyett a gazdaság helyett, ahol a fertőzést azonosították; abban az esetben, ha egy földterületet egynél több állomány közös legeltetésére használnak, a tagállamok úgy dönthetnek, hogy az összes járványügyi tényező indokolt megfontolása alapján ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtását csak egy állományra korlátozzák; ha egynél több állományt tartanak egy gazdaságban, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az intézkedések alkalmazását csak arra az állományra korlátozzák, amelyben a TSE-t megállapították, feltéve hogy igazolták, hogy az állományt egymástól elkülönítve tartották, és hogy a fertőzés terjedése az állományok között sem közvetlen, sem közvetett érintkezés útján nem valószínű.

| 3. | A 2.3. a) pontban és a b) pont i. és ii. alpontjában említett intézkedéseknek valamely gazdaságban történő alkalmazását követően:






  3.1. | A gazdaság(ok)ba kizárólag a következő állatok kerülhetnek:






  a) | ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 2.3. a) pontban és a b) pont i. és ii. alpontjában említett intézkedéseknek valamely gazdaságban történő alkalmazását követően:

3.1.

A gazdaság(ok)ba kizárólag a következő állatok kerülhetnek:

a)

ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok;

| b) | legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli juhok; |
| --- | --- |

b)

legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli juhok;

| c) | kecskefélék, feltéve ha:






  i. | nincsenek az a) és b) pont szerintiektől eltérő genotípusú juhfélék tenyésztés céljából a gazdaságban; |
| --- | --- | --- |

c)

kecskefélék, feltéve ha:

i.

nincsenek az a) és b) pont szerintiektől eltérő genotípusú juhfélék tenyésztés céljából a gazdaságban;

| ii. | az állomány megsemmisítését követően megtörtént a gazdaság valamennyi állattartó épületének alapos takarítása és fertőtlenítése. |
| --- | --- |

ii.

az állomány megsemmisítését követően megtörtént a gazdaság valamennyi állattartó épületének alapos takarítása és fertőtlenítése.

| 3.2. | A gazdaság(ok)ban csak az alábbi magzati juh termékek használhatók:






  a) | ARR/ARR genotípusú kosoktól származó sperma; |
| --- | --- | --- |

3.2.

A gazdaság(ok)ban csak az alábbi magzati juh termékek használhatók:

a)

ARR/ARR genotípusú kosoktól származó sperma;

| b) | legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli embriók. |
| --- | --- |

b)

legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli embriók.

| 3.3. | A gazdaságból származó állatok szállítása a következő feltételek mellett lehetséges:






  a) | az ARR/ARR juhoknak a gazdaságból történő szállítása semmilyen korlátozás hatálya alá nem tartozik; |
| --- | --- | --- |

3.3.

A gazdaságból származó állatok szállítása a következő feltételek mellett lehetséges:

a)

az ARR/ARR juhoknak a gazdaságból történő szállítása semmilyen korlátozás hatálya alá nem tartozik;

| b) | a csak egy ARR allélt hordozó juhoknak a gazdaságból vágásra történő szállítása csak közvetlenül emberi fogyasztásra vagy megsemmisítés céljából lehetséges; azonban






  — | az egy ARR alléllal rendelkező, és VRQ alléllal nem rendelkező anyajuhok átszállíthatók más olyan gazdaságokba, amelyek a 2.3. b) pont ii. alpontja vagy a 4. pont szerinti intézkedések végrehajtását követően korlátozás alá esnek, |
| --- | --- | --- |

b)

a csak egy ARR allélt hordozó juhoknak a gazdaságból vágásra történő szállítása csak közvetlenül emberi fogyasztásra vagy megsemmisítés céljából lehetséges; azonban

—

az egy ARR alléllal rendelkező, és VRQ alléllal nem rendelkező anyajuhok átszállíthatók más olyan gazdaságokba, amelyek a 2.3. b) pont ii. alpontja vagy a 4. pont szerinti intézkedések végrehajtását követően korlátozás alá esnek,

| — | ha az illetékes hatóság úgy határoz, bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hízlalás céljából – elszállíthatók más gazdaságokba; a célgazdaságban nem tartózkodhat semmilyen más juh- vagy kecskeféle, csak amelyeket a vágás előtt hizlalnak, és nem küldhetnek élő juh- vagy kecskefélét más gazdaságokba, kivéve az érintett tagállam területén történő azonnali vágás céljából. |
| --- | --- |

—

ha az illetékes hatóság úgy határoz, bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hízlalás céljából – elszállíthatók más gazdaságokba; a célgazdaságban nem tartózkodhat semmilyen más juh- vagy kecskeféle, csak amelyeket a vágás előtt hizlalnak, és nem küldhetnek élő juh- vagy kecskefélét más gazdaságokba, kivéve az érintett tagállam területén történő azonnali vágás céljából.

| c) | a kecskefélék átszállíthatók, amennyiben a gazdaság fokozott TSE-megfigyelés alatt áll, beleértve az összes olyan kecskeféle vizsgálatát, amely 18 hónapnál idősebb és:






  i. | emberi fogyasztás céljából levágják termékeny élettartamuk végén; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a kecskefélék átszállíthatók, amennyiben a gazdaság fokozott TSE-megfigyelés alatt áll, beleértve az összes olyan kecskeféle vizsgálatát, amely 18 hónapnál idősebb és:

i.

emberi fogyasztás céljából levágják termékeny élettartamuk végén; vagy

| ii. | amelyek elpusztultak vagy amelyeket leöltek a gazdaságban, és amelyek megfelelnek a III. melléklet A. fejezete II. 3. pontjában említett feltételeknek. |
| --- | --- |

ii.

amelyek elpusztultak vagy amelyeket leöltek a gazdaságban, és amelyek megfelelnek a III. melléklet A. fejezete II. 3. pontjában említett feltételeknek.

| d) | ha a tagállam úgy határoz, a két hónaposnál fiatalabb juhok és kecskegidák közvetlenül emberi fogyasztásra történő vágás céljából a gazdaságból elszállíthatók. |
| --- | --- |

d)

ha a tagállam úgy határoz, a két hónaposnál fiatalabb juhok és kecskegidák közvetlenül emberi fogyasztásra történő vágás céljából a gazdaságból elszállíthatók.

| 3.4. | A 3.1., 3.2. és 3.3. pontban említett korlátozásokat a következő időponttól további két éven keresztül kell alkalmazni a gazdaságra:






  a) | amikor a gazdaságban lévő valamennyi juhféle elérte az ARR/ARR-státuszt; vagy |
| --- | --- | --- |

3.4.

A 3.1., 3.2. és 3.3. pontban említett korlátozásokat a következő időponttól további két éven keresztül kell alkalmazni a gazdaságra:

a)

amikor a gazdaságban lévő valamennyi juhféle elérte az ARR/ARR-státuszt; vagy

| b) | azon utolsó időpont, amikor bármilyen juh- vagy kecskefélét tartottak a gazdaságban; vagy |
| --- | --- |

b)

azon utolsó időpont, amikor bármilyen juh- vagy kecskefélét tartottak a gazdaságban; vagy

| c) | az időpont, amikortól a 3.3. c) pontjában meghatározott TSE-megfigyelés elkezdődött; vagy |
| --- | --- |

c)

az időpont, amikortól a 3.3. c) pontjában meghatározott TSE-megfigyelés elkezdődött; vagy

| d) | az a dátum, amikor a gazdaságban az összes tenyészkos ARR/ARR genotípusú, és az összes tenyész-anyajuh legalább egy ARR alléllal rendelkezik és nincs VRQ allélja, feltéve hogy a kétéves időszak során a következő 18 hónaposnál idősebb állatok esetében a TSE-vizsgálatok negatív eredménnyel zárultak:






  — | a produktív élettartamuk végén emberi fogyasztás céljából levágott állatok éves mintája a III. melléklet A. fejezete II. részének 5. pontjában található táblázatban jelzett minta nagyság szerint, valamint |
| --- | --- | --- |

d)

az a dátum, amikor a gazdaságban az összes tenyészkos ARR/ARR genotípusú, és az összes tenyész-anyajuh legalább egy ARR alléllal rendelkezik és nincs VRQ allélja, feltéve hogy a kétéves időszak során a következő 18 hónaposnál idősebb állatok esetében a TSE-vizsgálatok negatív eredménnyel zárultak:

—

a produktív élettartamuk végén emberi fogyasztás céljából levágott állatok éves mintája a III. melléklet A. fejezete II. részének 5. pontjában található táblázatban jelzett minta nagyság szerint, valamint

| — | a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett összes juhféle, amely a gazdaság területén pusztult el vagy ott lett leölve. |
| --- | --- |

—

a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett összes juhféle, amely a gazdaság területén pusztult el vagy ott lett leölve.

| 4. | Miután a gazdaság alkalmazni kezdte a 2.3. b) pont iii. alpontjában ismertetett intézkedéseket, és a TSE utolsó előfordulásának kimutatását követő két tenyésztési év időtartamára:






  a) | a gazdaságban tartózkodó valamennyi juh- és kecskefélét azonosítani kell; |
| --- | --- | --- |

4.

Miután a gazdaság alkalmazni kezdte a 2.3. b) pont iii. alpontjában ismertetett intézkedéseket, és a TSE utolsó előfordulásának kimutatását követő két tenyésztési év időtartamára:

a)

a gazdaságban tartózkodó valamennyi juh- és kecskefélét azonosítani kell;

| b) | a gazdaságban lévő valamennyi juh- és kecskeféle csak az érintett tagállam területén mozgatható emberi fogyasztás céljából történő levágásra vagy megsemmisítés céljából; minden, 18 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztás céljából levágott állatot meg kell vizsgálni TSE előfordulása szempontjából a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszerekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban lévő valamennyi juh- és kecskeféle csak az érintett tagállam területén mozgatható emberi fogyasztás céljából történő levágásra vagy megsemmisítés céljából; minden, 18 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztás céljából levágott állatot meg kell vizsgálni TSE előfordulása szempontjából a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszerekkel összhangban;

| c) | az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy embriókat és petesejteket nem szállítanak el a gazdaságból; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy embriókat és petesejteket nem szállítanak el a gazdaságból;

| d) | a gazdaságban kizárólag az ARR/ARR genotípusú kosok spermáját és a legalább egy ARR alléllel rendelkező, VRQ alléllel nem rendelkező embriókat használhatják fel; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságban kizárólag az ARR/ARR genotípusú kosok spermáját és a legalább egy ARR alléllel rendelkező, VRQ alléllel nem rendelkező embriókat használhatják fel;

| e) | minden, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely a gazdaság területén pusztult el, vagy ott lett leölve, TSE szempontjából meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

e)

minden, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely a gazdaság területén pusztult el, vagy ott lett leölve, TSE szempontjából meg kell vizsgálni;

| f) | a gazdaságba csak ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok, és olyan gazdaságból származó nőivarú juhok kerülhetnek, amelyekben nem mutatták ki a TSE előfordulását, illetve olyan állományból származnak, amelyek megfelelnek a 3.4. pontban meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

f)

a gazdaságba csak ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok, és olyan gazdaságból származó nőivarú juhok kerülhetnek, amelyekben nem mutatták ki a TSE előfordulását, illetve olyan állományból származnak, amelyek megfelelnek a 3.4. pontban meghatározott feltételeknek;

| g) | a gazdaságba csak olyan gazdaságból származó kecskefélék kerülhetnek, amelyekben nem mutatták ki a TSE előfordulását, illetve olyan állományból származnak, amelyek megfelelnek a 3.4. pontban meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

g)

a gazdaságba csak olyan gazdaságból származó kecskefélék kerülhetnek, amelyekben nem mutatták ki a TSE előfordulását, illetve olyan állományból származnak, amelyek megfelelnek a 3.4. pontban meghatározott feltételeknek;

| h) | a gazdaságban lévő minden juh- és kecskefélére közös legeltetési korlátozások vonatkoznak, amelyeket az illetékes hatóság határoz meg, az összes járványügyi tényező ésszerű megfontolása alapján; |
| --- | --- |

h)

a gazdaságban lévő minden juh- és kecskefélére közös legeltetési korlátozások vonatkoznak, amelyeket az illetékes hatóság határoz meg, az összes járványügyi tényező ésszerű megfontolása alapján;

| i) | a b) ponttól eltérve, ha az illetékes hatóság úgy határoz, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hízlalás céljából – elszállíthatók ugyanazon tagállam más gazdaságába; feltéve ha a célgazdaságban nem tartózkodik semmilyen más juh- vagy kecskeféle, csak amelyeket a vágás előtt hizlalnak, és nem küldhetnek élő juh- vagy kecskefélét más gazdaságokba, kivéve az érintett tagállam területén történő azonnali vágás céljából. |
| --- | --- |

i)

a b) ponttól eltérve, ha az illetékes hatóság úgy határoz, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hízlalás céljából – elszállíthatók ugyanazon tagállam más gazdaságába; feltéve ha a célgazdaságban nem tartózkodik semmilyen más juh- vagy kecskeféle, csak amelyeket a vágás előtt hizlalnak, és nem küldhetnek élő juh- vagy kecskefélét más gazdaságokba, kivéve az érintett tagállam területén történő azonnali vágás céljából.

| 5. | A 2.3. c) pontban előírt eltérés alkalmazását követően a következő intézkedéseket kell alkalmazni:






  a) | vagy az 1. b) pont második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes elpusztítása; A tagállamok határozhatnak a leölt és elpusztított juhfélék prionfehérje-genotípusának meghatározása mellett; |
| --- | --- | --- |

5.

A 2.3. c) pontban előírt eltérés alkalmazását követően a következő intézkedéseket kell alkalmazni:

a)

vagy az 1. b) pont második és harmadik francia bekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi állat, embrió és petesejt leölése és teljes elpusztítása; A tagállamok határozhatnak a leölt és elpusztított juhfélék prionfehérje-genotípusának meghatározása mellett;

| b) | vagy a TSE utolsó előfordulásának kimutatását követő két tenyésztési év időtartamára legalább a következő intézkedéseket:






  i. | a gazdaságban tartózkodó valamennyi juh- és kecskefélét azonosítani kell; |
| --- | --- | --- |

b)

vagy a TSE utolsó előfordulásának kimutatását követő két tenyésztési év időtartamára legalább a következő intézkedéseket:

i.

a gazdaságban tartózkodó valamennyi juh- és kecskefélét azonosítani kell;

| ii. | a gazdaságnak két évig fokozott TSE-megfigyelés alatt kell állnia, beleértve az összes 18 hónapnál idősebb, emberi fogyasztás céljából levágott juh- és kecskeféle vizsgálatát, valamint minden 18 hónaposnál idősebb juh-és kecskefélét, amely a gazdaság területén pusztult el, vagy ott lett leölve; |
| --- | --- |

ii.

a gazdaságnak két évig fokozott TSE-megfigyelés alatt kell állnia, beleértve az összes 18 hónapnál idősebb, emberi fogyasztás céljából levágott juh- és kecskeféle vizsgálatát, valamint minden 18 hónaposnál idősebb juh-és kecskefélét, amely a gazdaság területén pusztult el, vagy ott lett leölve;

| iii. | az illetékes hatóság biztosítja, hogy élő juh- és kecskeféléket, embriót és petesejtet nem szállítanak el a gazdaságból más tagállamba vagy harmadik országokba. |
| --- | --- |

iii.

az illetékes hatóság biztosítja, hogy élő juh- és kecskeféléket, embriót és petesejtet nem szállítanak el a gazdaságból más tagállamba vagy harmadik országokba.

| 6. | A 2.3. b) pont iii. alpontjában előírt intézkedéseket vagy a 2.3. c) és d) pontokban előírt eltéréseket alkalmazó tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot azoknak a körülményeknek és feltételeknek a listájáról, amelyeket az eltérések engedélyezésekor alkalmaznak. Ha a TSE további előfordulásait mutatják ki azokban az állományokban, amelyekre az eltéréseket alkalmazzák, az említett eltérések megadásának feltételeit felül kell vizsgálni.” |
| --- | --- |

6.

A 2.3. b) pont iii. alpontjában előírt intézkedéseket vagy a 2.3. c) és d) pontokban előírt eltéréseket alkalmazó tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot azoknak a körülményeknek és feltételeknek a listájáról, amelyeket az eltérések engedélyezésekor alkalmaznak. Ha a TSE további előfordulásait mutatják ki azokban az állományokban, amelyekre az eltéréseket alkalmazzák, az említett eltérések megadásának feltételeit felül kell vizsgálni.”

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/20

---

A BIZOTTSÁG 747/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 716/2007/EK európai parlament és tanácsi rendeletnek a mutatók meghatározásainak és a NACE Rev. 2 végrehajtásának tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2007. június 20-i 716/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 716/2007/EK rendelet létrehozta a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításának közös keretét. |
| --- | --- |

(1)

A 716/2007/EK rendelet létrehozta a külföldi leányvállalatok szerkezetére és tevékenységére vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításának közös keretét.

| (2) | A külföldi leányvállalatokra vonatkozó belső statisztikák közös moduljában szükség van a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó változók meghatározásainak módosítására. |
| --- | --- |

(2)

A külföldi leányvállalatokra vonatkozó belső statisztikák közös moduljában szükség van a kutatásra és fejlesztésre vonatkozó változók meghatározásainak módosítására.

| (3) | A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadását követően a tevékenységek szerinti bontások szintjeit is módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadását követően a tevékenységek szerinti bontások szintjeit is módosítani kell.

| (4) | A 716/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 716/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 716/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 2. szakaszának helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet 2. szakaszának helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A III. mellékletben a tevékenység szerinti bontás 1. és 2. szintjét tartalmazó táblázat helyébe az e rendelet II. mellékletében található táblázat lép. |
| --- | --- |

2.

A III. mellékletben a tevékenység szerinti bontás 1. és 2. szintjét tartalmazó táblázat helyébe az e rendelet II. mellékletében található táblázat lép.

| 3. | A III. mellékletben a tevékenység szerinti bontás 3. szintjét tartalmazó táblázat helyébe az e rendelet III. mellékletében található táblázat lép. |
| --- | --- |

3.

A III. mellékletben a tevékenység szerinti bontás 3. szintjét tartalmazó táblázat helyébe az e rendelet III. mellékletében található táblázat lép.

2. cikk

A tagállamok a 716/2007/EK rendeletnek az e rendelettel módosított III. mellékletét a következőképpen alkalmazzák:

| — | az 1. és a 2. szint tekintetében 2010. január 1-jétől (a 2010. referenciaévre és az azt követő évekre), |
| --- | --- |

—

az 1. és a 2. szint tekintetében 2010. január 1-jétől (a 2010. referenciaévre és az azt követő évekre),

| — | az 3. szint tekintetében 2008. január 1-jétől (a 2008. referenciaévre és az azt követő évekre). |
| --- | --- |

—

az 3. szint tekintetében 2008. január 1-jétől (a 2008. referenciaévre és az azt követő évekre).

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 171., 2007.6.29., 17. o.

1

(2)  HL L 393., 2006.12.30., 1. o. A 295/2008/EK rendelettel (HL L 97., 2008.4.9., 13. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

„2.   SZAKASZ

Mutatók

A vállalkozások szerkezeti statisztikái mutatóinak meghatározásáról szóló, 1998. december 17-i 2700/98/EK bizottsági rendelet (1) mellékletében meghatározott következő mutatókat kell összeállítani:

| Kód | Cím |
| --- | --- |
| 11 11 0 | Vállalkozások száma |
| 12 11 0 | Forgalom |
| 12 12 0 | Termelési érték |
| 12 15 0 | Tényezőköltségen számított hozzáadott érték |
| 13 11 0 | Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen |
| 13 12 0 | Változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások |
| 13 31 0 | Személyi költségek |
| 15 11 0 | Bruttó beruházás tárgyi eszközökbe |
| 16 11 0 | Foglalkoztatott személyek száma |

Kód

Cím

11 11 0

Vállalkozások száma

12 11 0

Forgalom

12 12 0

Termelési érték

12 15 0

Tényezőköltségen számított hozzáadott érték

13 11 0

Áruk és szolgáltatások beszerzése összesen

13 12 0

Változatlan állapotban történő viszonteladás céljából beszerzett áruk és szolgáltatások

13 31 0

Személyi költségek

15 11 0

Bruttó beruházás tárgyi eszközökbe

16 11 0

Foglalkoztatott személyek száma

A 2009. referenciaévre és az azt követő évekre a tagállamoknak a következő mutatókat is össze kell állítaniuk:

| Kód | Cím és meghatározás |
| --- | --- |
| 22 11 0 | Szervezeten belüli összes K+F kiadás (2)

  A kutatás és a kísérleti fejlesztés olyan rendszeresen végzett alkotó munka, amelyet a tudásmennyiség növelése érdekében végeznek, ideértve az emberről, a kultúráról és a társadalomról szóló tudást és ennek a tudásmennyiségnek az új alkalmazások kigondolására történő felhasználását is.
  Szervezeten belüli kiadás minden olyan kiadás, amelyet az egységen belüli a K+F-re (kutatás-fejlesztésre) fordítanak, tekintet nélkül a pénz forrására.
  A K+F-et meg kell különböztetni a hozzá kapcsolódó tevékenységek széles körére fordított kiadásoktól. A következők így nem tartoznak a K+F kiadások közé:






  — | oktatási és képzési kiadások, |

Kód

Cím és meghatározás

22 11 0

Szervezeten belüli összes K+F kiadás (2)

A kutatás és a kísérleti fejlesztés olyan rendszeresen végzett alkotó munka, amelyet a tudásmennyiség növelése érdekében végeznek, ideértve az emberről, a kultúráról és a társadalomról szóló tudást és ennek a tudásmennyiségnek az új alkalmazások kigondolására történő felhasználását is.

Szervezeten belüli kiadás minden olyan kiadás, amelyet az egységen belüli a K+F-re (kutatás-fejlesztésre) fordítanak, tekintet nélkül a pénz forrására.

A K+F-et meg kell különböztetni a hozzá kapcsolódó tevékenységek széles körére fordított kiadásoktól. A következők így nem tartoznak a K+F kiadások közé:

—

oktatási és képzési kiadások,

| — | egyéb tudományos és technológiai tevékenységek kiadásai (pl. információs szolgáltatások, tesztelés és szabványosítás, megvalósíthatósági tanulmányok stb.), |
| --- | --- |

—

egyéb tudományos és technológiai tevékenységek kiadásai (pl. információs szolgáltatások, tesztelés és szabványosítás, megvalósíthatósági tanulmányok stb.),

| — | egyéb ipari tevékenységek kiadásai (pl. máshol nem említett ipari innováció), |
| --- | --- |

—

egyéb ipari tevékenységek kiadásai (pl. máshol nem említett ipari innováció),

| — | tisztán finanszírozási tevékenységek kiadásai (ide tartoznak az egyéb adminisztrációs és egyéb közvetett támogató tevékenységek). |
| --- | --- |

—

tisztán finanszírozási tevékenységek kiadásai (ide tartoznak az egyéb adminisztrációs és egyéb közvetett támogató tevékenységek).

A kutatási és fejlesztési kiadásokat a nemzeti jogszabályoktól függően három hely egyikén lehet nyilvántartani: immateriális javak mozgásai, tárgyi eszközök mozgásai vagy működési kiadások.

Ha ezek a nemzeti jog szerint részben vagy egészben tőkésíthetők, akkor a vállalat mérlegében a kiadás az immateriális javak mozgásai között tüntethető fel az Állóeszközök – immaetriális javak – kutatási és fejlesztési költségek alatt.

Ha a nemzeti jog szerint csak részben vagy egyáltalán nem tőkésíthetők, akkor a folyó kiadások a Nyersanyagköltségek és fogyasztási cikkek, egyéb külső ráfordítások, személyi jellegű költségek és egyéb működési költségek részét képezik, és a tőkekiadások a vállalat mérlegében a Állóeszközök – tárgyi eszközök címnél szereplő tárgyi eszközök mozgásához tartoznak.

22 12 0

A K+F személyzet összes létszáma (2)

A kutatás és a kísérleti fejlesztés olyan rendszeresen végzett alkotó munka, amelyet a tudásmennyiség növelése érdekében végeznek, ideértve az emberről, a kultúráról és a társadalomról szóló tudást és ennek a tudásmennyiségnek az új alkalmazások kigondolására történő felhasználását is.

Számba kell venni minden olyan személyt, akit közvetlenül a kutatásban és fejlesztésben (K+F) alkalmaznak, valamint azokat, akik közvetlen szolgáltatásokat nyújtanak, mint a K+F igazgatók, adminisztrátorok és az irodai személyzetet. Azokat a személyeket, akik közvetett szolgáltatást nyújtanak, mint a konyhai vagy biztonsági személyzet, nem kell számítani, bár bérük és fizetésük a ráfordítások mérésénél általános költségként szerepel.

A K+F személyzetet meg kell különböztetni a hozzá kapcsolódó tevékenységek széles körével foglalkozó személyzettől. A következők így nem tartoznak a K+F személyzethez:

| — | oktatásban és képzésben alkalmazott személyzet, |
| --- | --- |

—

oktatásban és képzésben alkalmazott személyzet,

| — | egyéb tudományos és technológiai tevékenységek során alkalmazott személyzet (pl. információs szolgáltatások, tesztelés és szabványosítás, megvalósíthatósági tanulmányok stb.), |
| --- | --- |

—

egyéb tudományos és technológiai tevékenységek során alkalmazott személyzet (pl. információs szolgáltatások, tesztelés és szabványosítás, megvalósíthatósági tanulmányok stb.),

| — | egyéb ipari tevékenységek során alkalmazott személyzet (pl. máshol nem említett ipari innováció), |
| --- | --- |

—

egyéb ipari tevékenységek során alkalmazott személyzet (pl. máshol nem említett ipari innováció),

| — | az adminisztrációban és egyéb közvetett támogató tevékenység során alkalmazott munkatársak. |
| --- | --- |

—

az adminisztrációban és egyéb közvetett támogató tevékenység során alkalmazott munkatársak.

Kapcsolat a vállalati mérleggel

A kutató és fejlesztő munkatársak teljes száma nem különíthető el a társasági mérlegben. Ez az alkalmazott személyek számának része, amelyet a mérleg kiegészítő mellékleteiben könyvelnek (43. cikk (8) bekezdés).

Kapcsolat más változókkal

Része a Foglalkoztatott személyek számának (16 11 0).

Amennyiben a foglalkoztatottak száma nem áll rendelkezésre, az alkalmazottak számát (kódja: 16 13 0) kell megadni.

Az »Összes belső K+F ráfordítás« (22 11 0 kód) mutatóit és a »K+F személyzet összes létszáma« (22 12 0 kód) mutatóit csak a B, C, D, E és F NACE nemzetgazdasági ágban szereplő tevékenységek esetén kell összeállítani. A 2009. referenciaévig a tagállamok ezeket a mutatókat az 1998. december 17-i. 2700/98/EK bizottsági rendelet mellékletében meghatározottak szerint állítják össze.

A K NACE nemzetgazdasági ág esetében csak a vállalkozások számát, a forgalmat (3) és a foglalkoztatottak számát (vagy helyette az alkalmazottak számát) kell összeállítani.

---

(1)  HL L 344., 1998.12.18., 49. o. A legutóbb az 1670/2003/EK rendelettel (HL L 244., 2003.9.29., 74. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A 22 11 0. és a 22 12 0. változót minden második évben jelenteni kell. Amennyiben a forgalom főösszege vagy a NACE Rev. 2. B–F. nemzetgazdasági ág valamelyik ágazatában alkalmazott személyek száma a tagállamban kevesebb, mint a közösségi összeg 1 %-a, a 22 11 0. és a 22 12 0. mutatóra vonatkozó statisztikák összegyűjtéséhez szükséges információt e rendelet céljából nem kell összegyűjteni.

2

(3)  A NACE Rev. 2. 64. ágazatában a forgalmat termelési értékre kell cserélni.”

3

---

II. MELLÉKLET

A 716/2007/EK rendelet III. mellékletében a tevékenység szerinti bontás 1. és 2. szintjét tartalmazó táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„A külföldi leányvállalatokra vonatkozó külső statisztikák tevékenység szerinti bontásának 1. és 2. szintje

| 1. szint | 2. szint | NACE Rev. 2 |
| --- | --- | --- |
| ÖSSZES TEVÉKENYSÉG | ÖSSZES TEVÉKENYSÉG | B–S. nemzetgazdasági ág (kivéve O.) |
| BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS | BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS | B. nemzetgazdasági ág |
| Kőolaj-, földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás | 06., 09. ágazat |
| FELDOLGOZÓIPAR | FELDOLGOZÓIPAR | C. nemzetgazdasági ág |
| Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása | 10., 11., 12. ágazat |
| MINDEN textil- és faipari tevékenység | 13., 14., 16., 17., 18. ágazat |
| Textília és ruházati termék gyártása | 13., 14. ágazat |
| Fafeldolgozás, papíripar, nyomdai és sokszorosítási tevékenység | 16., 17., 18. ágazat |
| Kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termékek, gumi és műanyag termékek gyártása | MINDEN kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termék, gumi és műanyag termék gyártása | 19., 20., 21., 22. ágazat |
| Koksz- és finomított kőolajtermék gyártása | 19. ágazat |
| Vegyi anyag és termék gyártása | 20. ágazat |
| Gumi- és műanyag termék gyártása | 22. ágazat |
| MINDEN fémipari és gépipari termék gyártása | 24., 25., 26., 28. ágazat |
| Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása | 24., 25. ágazat |
| Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | 26. ágazat |
| Máshová nem sorolt gép és berendezés gyártása | 28. ágazat |
| Közúti és egyéb jármű gyártása | MINDEN közúti és egyéb jármű gyártása | 29., 30. ágazat |
| Közúti gépjárművek, pótkocsik és nyerges pótkocsik gyártása | 29. ágazat |
| Egyéb jármű gyártása | 30. ágazat |
| MINDEN egyéb feldolgozóipar | 15., 23., 27., 31., 32., 33. ágazat |
| VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS | VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS | D. nemzetgazdasági ág |
| VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS; | VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS; | E. nemzetgazdasági ág |
| Vízgyűjtés, -kezelés, -ellátás | 36. ágazat |
| Szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés; | 37., 38., 39. ágazat |
| ÉPÍTŐIPAR | ÉPÍTŐIPAR | F. nemzetgazdasági ág |
| ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS | ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS | G., H., I., J., K., L., M., N., P., Q., R., S. nemzetgazdasági ág |
| NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA | NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA | G. nemzetgazdasági ág |
| Gépjármű- és motorkerékpár kis- és nagykereskedelme, javítása | 45. ágazat |
| Nagykereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár | 46. ágazat |
| Kiskereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár | 47. ágazat |
| SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | H. nemzetgazdasági ág |
| MINDEN szállítás és raktározás. | 49., 50., 51., 52. ágazat |
| Szárazföldi és csővezetékes szállítás | 49. ágazat |
| Vízi szállítás | 50. ágazat |
| Légi szállítás | 51. ágazat |
| Raktározás, szállítást segítő tevékenység | 52. ágazat |
| Postai, futárpostai tevékenység | 53. ágazat |
| SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS | SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS | I. nemzetgazdasági ág |
| TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | J. nemzetgazdasági ág |
| Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb szórakoztatóipari tevékenység | 59., 60. ágazat |
| Távközlés | 61. ágazat |
| Egyéb tájékoztatási és kommunikációs tevékenység | 58., 62., 63. ágazat |
| PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | K. nemzetgazdasági ág |
| Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység | 64. ágazat |
| — | Vagyonkezelés (holding) |

1. szint

2. szint

NACE Rev. 2

ÖSSZES TEVÉKENYSÉG

ÖSSZES TEVÉKENYSÉG

B–S. nemzetgazdasági ág (kivéve O.)

BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS

BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS

B. nemzetgazdasági ág

Kőolaj-, földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás

06., 09. ágazat

FELDOLGOZÓIPAR

FELDOLGOZÓIPAR

C. nemzetgazdasági ág

Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása

10., 11., 12. ágazat

MINDEN textil- és faipari tevékenység

13., 14., 16., 17., 18. ágazat

Textília és ruházati termék gyártása

13., 14. ágazat

Fafeldolgozás, papíripar, nyomdai és sokszorosítási tevékenység

16., 17., 18. ágazat

Kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termékek, gumi és műanyag termékek gyártása

MINDEN kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termék, gumi és műanyag termék gyártása

19., 20., 21., 22. ágazat

Koksz- és finomított kőolajtermék gyártása

19. ágazat

Vegyi anyag és termék gyártása

20. ágazat

Gumi- és műanyag termék gyártása

22. ágazat

MINDEN fémipari és gépipari termék gyártása

24., 25., 26., 28. ágazat

Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása

24., 25. ágazat

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

26. ágazat

Máshová nem sorolt gép és berendezés gyártása

28. ágazat

Közúti és egyéb jármű gyártása

MINDEN közúti és egyéb jármű gyártása

29., 30. ágazat

Közúti gépjárművek, pótkocsik és nyerges pótkocsik gyártása

29. ágazat

Egyéb jármű gyártása

30. ágazat

MINDEN egyéb feldolgozóipar

15., 23., 27., 31., 32., 33. ágazat

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS

D. nemzetgazdasági ág

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS;

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS;

E. nemzetgazdasági ág

Vízgyűjtés, -kezelés, -ellátás

36. ágazat

Szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés;

37., 38., 39. ágazat

ÉPÍTŐIPAR

ÉPÍTŐIPAR

F. nemzetgazdasági ág

ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS

ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS

G., H., I., J., K., L., M., N., P., Q., R., S. nemzetgazdasági ág

NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA

NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA

G. nemzetgazdasági ág

Gépjármű- és motorkerékpár kis- és nagykereskedelme, javítása

45. ágazat

Nagykereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár

46. ágazat

Kiskereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár

47. ágazat

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

H. nemzetgazdasági ág

MINDEN szállítás és raktározás.

49., 50., 51., 52. ágazat

Szárazföldi és csővezetékes szállítás

49. ágazat

Vízi szállítás

50. ágazat

Légi szállítás

51. ágazat

Raktározás, szállítást segítő tevékenység

52. ágazat

Postai, futárpostai tevékenység

53. ágazat

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS

I. nemzetgazdasági ág

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

J. nemzetgazdasági ág

Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb szórakoztatóipari tevékenység

59., 60. ágazat

Távközlés

61. ágazat

Egyéb tájékoztatási és kommunikációs tevékenység

58., 62., 63. ágazat

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

K. nemzetgazdasági ág

Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység

64. ágazat

—

Vagyonkezelés (holding)

64.2. alágazat

Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok, kivéve: kötelező társadalombiztosítás

65. ágazat

Egyéb pénzügyi tevékenység

66. ágazat

INGATLANÜGYLETEK

L. nemzetgazdasági ág

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

M. nemzetgazdasági ág

Jogi és számviteli tevékenység

69. ágazat

| — | Jogi tevékenység |
| --- | --- |

—

Jogi tevékenység

69.1. alágazat

| — | Számviteli és könyvvizsgálói tevékenység; adószakértői tevékenység |
| --- | --- |

—

Számviteli és könyvvizsgálói tevékenység; adószakértői tevékenység

69.2. alágazat

Üzletvezetés; üzletviteli tanácsadás

70. ágazat

| — | Vállalatvezetés |
| --- | --- |

—

Vállalatvezetés

70.1. alágazat

| — | Üzletviteli tanácsadás |
| --- | --- |

—

Üzletviteli tanácsadás

70.2. alágazat

Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat és elemzés

71. ágazat

Tudományos kutatás és fejlesztés

Tudományos kutatás és fejlesztés

72. ágazat

Reklám és piackutatás

73. ágazat

| — | Reklám |
| --- | --- |

—

Reklám

73.1. alágazat

| — | Piac- és közvélemény-kutatás |
| --- | --- |

—

Piac- és közvélemény-kutatás

73.2. alágazat

Egyéb szakértői, tudományos és technikai tevékenység; állat-egészségügyi ellátás

74., 75. ágazat

ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG

N. nemzetgazdasági ág

Kölcsönzés és operatív lízing

77. ágazat

Egyéb adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység

78., 79., 80., 81., 82. ágazat

OKTATÁS

P. nemzetgazdasági ág

HUMÁN-EGÉSZSÉGÜGYI, SZOCIÁLIS ELLÁTÁS

Q. nemzetgazdasági ág

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

R. nemzetgazdasági ág

Alkotó-, művészeti- és szórakoztató tevékenység

90. ágazat

Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális tevékenység

91. ágazat

Sporttevékenység és egyéb szabadidős tevékenység; szerencsejáték és fogadás

92., 93. ágazat

EGYÉB SZOLGÁLTATÁS

S. nemzetgazdasági ág

Érdekképviselet

94. ágazat

Számítógép, személyi- és háztartási cikk javítása, egyéb személyi szolgáltatás

95., 96. ágazat

Nincs besorolva”

---

III. MELLÉKLET

A 716/2007/EK rendelet III. mellékletében a tevékenység szerinti bontás 3. szintjét tartalmazó táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„A külföldi leányvállalatokra vonatkozó belső statisztikák tevékenység szerinti bontásának 3. szintje

| 3. szint (NACE Rev. 2) |
| --- |
| Tétel | Részletezés kötelező szintje |
| Összes gazdasági tevékenység | B–N. nemzetgazdasági ág (kivéve K.) |
| BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS | B. nemzetgazdasági ág |
| FELDOLGOZÓIPAR | C. nemzetgazdasági ág |
| 10–33. minden ágazat |
| VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS | D. nemzetgazdasági ág |
| 35. ágazat |
| VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS; | E. nemzetgazdasági ág |
| 36–39. minden ágazat |
| ÉPÍTŐIPAR | F. nemzetgazdasági ág |
| 41–43. minden ágazat |
| 41.1–41.2., 42.1–42.9. és 43.1–43.9. minden alágazat |
| NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA | G. nemzetgazdasági ág |
| 45–47. minden ágazat |
| 45.1–45.2., 46.1–46.9. és 47.1–47.9. minden alágazat |
| SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | H. nemzetgazdasági ág |
| 49–53. minden ágazat |
| 49.1–49.5. alágazat |
| SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS | I. nemzetgazdasági ág |
| 55–56. minden ágazat |
| 55.1–55.9. és 56.1–56.3. minden alágazat |
| TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | J. nemzetgazdasági ág |
| 58–63. minden ágazat |
| 58.1., 58.2., 63.1. és 63.9. alágazat |
| PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | K. nemzetgazdasági ág |
| 64–66. minden ágazat |
| INGATLANÜGYLETEK | L. nemzetgazdasági ág |
| 68. ágazat |
| SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG | M. nemzetgazdasági ág |
| 69–75. minden ágazat |
| ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG | N. nemzetgazdasági ág |
| 77–82. minden ágazat |
| 77.1–77.4. alágazat” |

3. szint (NACE Rev. 2)

Tétel

Részletezés kötelező szintje

Összes gazdasági tevékenység

B–N. nemzetgazdasági ág (kivéve K.)

BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS

B. nemzetgazdasági ág

FELDOLGOZÓIPAR

C. nemzetgazdasági ág

10–33. minden ágazat

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS

D. nemzetgazdasági ág

35. ágazat

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS;

E. nemzetgazdasági ág

36–39. minden ágazat

ÉPÍTŐIPAR

F. nemzetgazdasági ág

41–43. minden ágazat

41.1–41.2., 42.1–42.9. és 43.1–43.9. minden alágazat

NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA

G. nemzetgazdasági ág

45–47. minden ágazat

45.1–45.2., 46.1–46.9. és 47.1–47.9. minden alágazat

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

H. nemzetgazdasági ág

49–53. minden ágazat

49.1–49.5. alágazat

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS

I. nemzetgazdasági ág

55–56. minden ágazat

55.1–55.9. és 56.1–56.3. minden alágazat

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

J. nemzetgazdasági ág

58–63. minden ágazat

58.1., 58.2., 63.1. és 63.9. alágazat

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

K. nemzetgazdasági ág

64–66. minden ágazat

INGATLANÜGYLETEK

L. nemzetgazdasági ág

68. ágazat

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

M. nemzetgazdasági ág

69–75. minden ágazat

ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG

N. nemzetgazdasági ág

77–82. minden ágazat

77.1–77.4. alágazat”

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/28

---

A BIZOTTSÁG 748/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozóan behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről

(Átdolgozott szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése alapján folytatott tárgyalások eredményeként összeállított CXL engedményes listában meghatározott engedmények végrehajtásáról szóló, 1996. június 18-i 1095/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 0206 29 91 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozóan behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1997. június 3-i 996/97/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Mivel további módosításokra van szükség, a rendeletet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 0206 29 91 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozóan behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1997. június 3-i 996/97/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal jelentősen módosították (3). Mivel további módosításokra van szükség, a rendeletet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A CXL engedményes listának megfelelően a Közösség beleegyezését adta a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozó 1 500 tonnás éves vámkontingens megnyitásához. Ezt a kontingenst többéves alapon, július 1-jén kezdődő 12 hónapos időszakokra kell megnyitni, és részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A CXL engedményes listának megfelelően a Közösség beleegyezését adta a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozó 1 500 tonnás éves vámkontingens megnyitásához. Ezt a kontingenst többéves alapon, július 1-jén kezdődő 12 hónapos időszakokra kell megnyitni, és részletes alkalmazási szabályokat kell megállapítani.

| (3) | A 376/2008/EK bizottsági rendelet (4) részletes alkalmazási szabályokat állapít meg a behozatali és kiviteli engedélyekre, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozó előzetes rögzítési igazolásokra vonatkozóan. A 382/2008/EK bizottsági rendelet (5) részletes alkalmazási szabályokat állapít meg a marhahúsra és a borjúhúsra vonatkozó behozatali engedélyekre. |
| --- | --- |

(3)

A 376/2008/EK bizottsági rendelet (4) részletes alkalmazási szabályokat állapít meg a behozatali és kiviteli engedélyekre, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozó előzetes rögzítési igazolásokra vonatkozóan. A 382/2008/EK bizottsági rendelet (5) részletes alkalmazási szabályokat állapít meg a marhahúsra és a borjúhúsra vonatkozó behozatali engedélyekre.

| (4) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (6) a 2007. január 1-jétől kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra érvényes importengedélyekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (6) a 2007. január 1-jétől kezdődő behozatali vámkontingens-időszakokra érvényes importengedélyekre vonatkozik.

| (5) | Az Argentínából származó és onnan érkező hús behozatala hatékony kezelésének biztosítása érdekében ezen országnak az érintett termékek származását igazoló eredetiségigazolásokat kell kibocsátania. Meg kell határozni az ilyen igazolások formáját, valamint használatuk eljárási szabályait. |
| --- | --- |

(5)

Az Argentínából származó és onnan érkező hús behozatala hatékony kezelésének biztosítása érdekében ezen országnak az érintett termékek származását igazoló eredetiségigazolásokat kell kibocsátania. Meg kell határozni az ilyen igazolások formáját, valamint használatuk eljárási szabályait.

| (6) | Az eredetiségigazolást argentin hatóságnak kell kibocsátania. A kibocsátó hatóságnak az érintett intézkedések megfelelő alkalmazását biztosítania kell. |
| --- | --- |

(6)

Az eredetiségigazolást argentin hatóságnak kell kibocsátania. A kibocsátó hatóságnak az érintett intézkedések megfelelő alkalmazását biztosítania kell.

| (7) | Az Argentínából származó és onnan érkező fagyasztott sovány dagadó behozatalának hatékony kezelése érdekében adott esetben a behozatali engedélyek kiadását többek között az eredetiségigazoláson megadott adatok ellenőrzésétől kell függővé tenni. |
| --- | --- |

(7)

Az Argentínából származó és onnan érkező fagyasztott sovány dagadó behozatalának hatékony kezelése érdekében adott esetben a behozatali engedélyek kiadását többek között az eredetiségigazoláson megadott adatok ellenőrzésétől kell függővé tenni.

| (8) | Más országok vonatkozásában a kontingens csak a közösségi behozatali engedélyek alapján kezelhető, egyes esetekben az alkalmazandó szabályoktól eltérve. |
| --- | --- |

(8)

Más országok vonatkozásában a kontingens csak a közösségi behozatali engedélyek alapján kezelhető, egyes esetekben az alkalmazandó szabályoktól eltérve.

| (9) | Elő kell írni, hogy a tagállamok az érintett behozatalokról tájékoztatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

(9)

Elő kell írni, hogy a tagállamok az érintett behozatalokról tájékoztatást nyújtsanak.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Évi 1 500 tonna mennyiségű, a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó, szarvasmarhafélék fagyasztott sovány dagadójára vonatkozó vámkontingens nyílik meg a július 1-jétől számított és az azt követő év június 30-ig terjedő egyéves időszakra, a továbbiakban: behozatali vámkontingens-időszak.

A kontingens a 09.4020 sorszámot viseli.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kontingens értékvámja 4 %.

(3)   Az éves kontingens az alábbiak szerint oszlik meg:

| a) | 700 tonna Argentínából származó és onnan érkező mennyiség; |
| --- | --- |

a)

700 tonna Argentínából származó és onnan érkező mennyiség;

| b) | 800 tonna egyéb harmadik országokból származó és onnan érkező mennyiség. |
| --- | --- |

b)

800 tonna egyéb harmadik országokból származó és onnan érkező mennyiség.

(4)   A kontingens keretében sovány dagadó csak egészben hozható be.

(5)   E rendelet alkalmazásában az olyan sovány dagadót kell „fagyasztott sovány dagadónak” tekinteni, amely fagyasztott állapotú, és a Közösség vámterületére érkezésekor belső hőmérséklete nem magasabb – 12 °C-nál.

(6)   Az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett behozatali szabályokra a 376/2008/EK rendelet, az 1301/2006/EK rendelet III. fejezetének, illetve a 382/2008/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók, amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik.

Az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett behozatali szabályokra a 376/2008/EK, az 1301/2006/EK és a 382/2008/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók, amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik.

2. cikk

(1)   Az engedély iránti kérelmeken és magukon az engedélyeken a következő bejegyzéseket kell feltüntetni:

| a) | a 8. rovatban a származási országot, és az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségek behozatalára vonatkozóan az „igen”-t jelölő rubrikát be kell jelölni; |
| --- | --- |

a)

a 8. rovatban a származási országot, és az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségek behozatalára vonatkozóan az „igen”-t jelölő rubrikát be kell jelölni;

| b) | a 20. rovatban az I. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet. |
| --- | --- |

b)

a 20. rovatban az I. mellékletben felsorolt bejegyzések közül legalább egyet.

(2)   A 382/2008/EK rendelet 2. cikk (1) bekezdésétől eltérve a behozatali engedélyek a behozatali vámkontingens-időszak végéig érvényesek.

3. cikk

(1)   Az Argentína által kibocsátandó eredetiségigazolást egy eredeti és legalább egy másolati példányban kell kiállítani a II. mellékletben bemutatott mintának megfelelő formanyomtatványon.

A formanyomtatvány méretének körülbelül 210 × 297 milliméternek kell lennie. A papírnak négyzetméterenként legalább 40 gramm súlyúnak kell lennie.

(2)   A formanyomtatványokat a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén kell kinyomtatni és kitölteni, ezenkívül Argentína hivatalos nyelvén is kinyomtatható és kitölthető.

(3)   Valamennyi eredetiségigazolást a III. mellékletben megjelölt kibocsátó hatóság (a továbbiakban: a kibocsátó hatóság) által megadott egyedi sorszámmal kell ellátni. A másolatokon az eredeti példányéval megegyező sorszámot kell feltüntetni.

(4)   Az eredeti példányt és annak másolatait géppel vagy kézzel kell kitölteni. Utóbbi esetben fekete tintával, nyomtatott nagybetűkkel kell kitölteni őket.

4. cikk

(1)   Az eredetiségigazolás csak akkor érvényes, ha azt a kibocsátó hatóság a II. mellékletben megadott utasításoknak megfelelően, szabályosan töltötte ki, és látta el záradékkal.

(2)   Az eredetiségigazolás akkor tekinthető szabályszerűen záradékkal ellátottnak, ha tartalmazza a kibocsátás időpontját és helyét, valamint ha a kibocsátó hatóság bélyegzője szerepel rajta, és az aláírásra jogosult személy vagy személyek aláírták.

A bélyegző helyett az eredetiségigazolás eredeti példányán és másolatain nyomtatott pecsét is használható.

5. cikk

(1)   Az eredetiségigazolások a kibocsátás napjától számított három hónapig érvényesek.

Mindazonáltal az illetékes nemzeti hatóságokhoz az igazolásokat a kibocsátás időpontját követő június hó 30. napját követően már nem lehet benyújtani.

(2)   Az eredetiségigazolás e rendelet 3., 4. és 6. cikkének megfelelően kiállított eredeti példányát, valamint annak másolatát az illetékes nemzeti hatóságoknál az eredetiségigazolással kapcsolatos első behozatali engedély iránti kérelemmel együtt kell benyújtani.

Egy eredetiségigazolást több behozatali engedély kibocsátására is fel lehet használni, legfeljebb az igazoláson szereplő összmennyiséget nem meghaladó mennyiségre. Amikor egy igazolás alapján több engedélyt bocsátanak ki, az illetékes nemzeti hatóság az eredetiségigazoláson feltünteti az engedélyeken szereplő mennyiségeket.

Az illetékes nemzeti hatóságok a behozatali engedélyeket csak azt követően adhatják ki, miután meggyőződtek arról, hogy az eredetiségigazoláson szereplő valamennyi adat megegyezik azzal az információval, amelyet erre vonatkozóan a Bizottságtól minden héten megkapnak. Ezt követően a behozatali engedélyeket haladéktalanul ki kell adni.

(3)   A (2) bekezdés harmadik albekezdése ellenére, kivételes esetben és megfelelően indokolt kérelem alapján az illetékes nemzeti hatóságok a vonatkozó eredetiségigazolások alapján még azelőtt kiadhatják a behozatali engedélyeket, hogy megkapták volna a Bizottságtól az adatokat. Ilyen esetekben a behozatali engedélyekre vonatkozó biztosíték összege nettó 100 kilogrammonként 50 EUR. Miután a tagállam megkapta az igazolásra vonatkozó adatokat, a biztosíték korábbi összege helyébe a nettó 100 kilogrammonkénti 12 EUR összeg lép.

6. cikk

(1)   A kibocsátó hatóság

| a) | Argentína által e minőségében elismert hatóság; |
| --- | --- |

a)

Argentína által e minőségében elismert hatóság;

| b) | vállalja, hogy ellenőrzi az eredetiségigazolások adatait; |
| --- | --- |

b)

vállalja, hogy ellenőrzi az eredetiségigazolások adatait;

| c) | vállalja, hogy kérésre a Bizottságot és a tagállamokat ellátja minden olyan információval, amely lehetővé teszi az eredetiségigazolásokon feltüntetett adatok értékelését. |
| --- | --- |

c)

vállalja, hogy kérésre a Bizottságot és a tagállamokat ellátja minden olyan információval, amely lehetővé teszi az eredetiségigazolásokon feltüntetett adatok értékelését.

(2)   A Bizottság felülvizsgálja a III. mellékletet, amennyiben a kibocsátó hatóság ilyen minőségben történő elismertsége megszűnik, nem teljesíti ráháruló kötelezettségei valamelyikét, vagy ha új kibocsátó hatóságot jelölnek ki.

7. cikk

Az 1. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett behozatali szabályokra való jogosultság feltétele, hogy a kérelmező által benyújtott engedélykérelem legfeljebb 80 tonna mennyiségre vonatkozzon.

8. cikk

(1)   A 7. cikkben említett engedélykérelmeket kizárólag minden behozatali vámkontingens-időszak első tíz napja során lehet benyújtani.

(2)   A kérelmek benyújtási határidejének utolsó napját követő hetedik munkanapon legkésőbb brüsszeli idő szerint 16.00 óráig a tagállamok értesítik a Bizottságot a kérelmekben származási országonként megjelölt összmennyiségről.

(3)   A behozatali engedélyeket a (2) bekezdésben előírt értesítési határnaptól számított 7. munkanaptól kezdődően, legkésőbb a 16. munkanapig kell kiadni.

9. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítik a Bizottságot:

| a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. július 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. július 1-jétől kezdődően szabad forgalomba bocsátott termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket termékkategóriánként kilogrammban kifejezett terméktömegben kell megadni a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

Az e rendelet 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségekre vonatkozó értesítéseket az e rendelet IV., V. és VI. mellékletében foglaltak szerint kell benyújtani.

10. cikk

A 996/97/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a rendeletre vonatkoznának és a VIII. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.

11. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 146., 1996.6.20., 1. o.

1

(2)  HL L 144., 1997.6.4., 6. o. A legutóbb a 962/2007/EK rendelettel (HL L 213., 2007.8.15., 6. o.) módosított rendelet.

2

(3)  Lásd a VII. mellékletet.

3

(4)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o. Az 514/2008/EK rendelettel (HL L 150., 2008.6.10., 7. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o. Az 514/2008/EK rendelettel módosított rendelet.

5

(6)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A legutóbb a 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

6

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett bejegyzések

| — | : | bolgárul | : | Месести части от диафрагмата (Регламент (ЕО) No 748/2008), |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | Músculos del diafragma y delgados [Reglamento (CE) no 748/2008], |
| — | : | csehül | : | Okruží a bránice (nařízení (ES) č. 748/2008), |
| — | : | dánul | : | Mellemgulv (forordning (EF) nr. 748/2008), |
| — | : | németül | : | Saumfleisch (Verordnung (EG) Nr. 748/2008), |
| — | : | észtül | : | Vahelihase kõõluseline osa (määrus (EÜ) nr 748/2008), |
| — | : | görögül | : | Διάφραγμα [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 748/2008], |
| — | : | angolul | : | Thin skirt (Regulation (EC) No 748/2008), |
| — | : | franciául | : | Hampe [règlement (CE) no 748/2008], |
| — | : | olaszul | : | Pezzi detti „hampes” [regolamento (CE) n. 748/2008], |
| — | : | lettül | : | Liellopu diafragmas plānā daļa (Regula (EK) Nr. 748/2008), |
| — | : | litvánul | : | Plonoji diafragma (Reglamentas (EB) Nr. 748/2008), |
| — | : | magyarul | : | Sovány dagadó (748/2008/EK rendelet), |
| — | : | máltaiul | : | Falda rqiqa (Regolament (KE) Nru 748/2008), |
| — | : | hollandul | : | Omloop (Verordening (EG) nr. 748/2008), |
| — | : | lengyelül | : | Cienka przepona (Rozporządzenie (WE) nr 748/2008), |
| — | : | portugálul | : | Diafragma [Regulamento (CE) n.o 748/2008], |
| — | : | románul | : | Fleică [Regulamentul (CE) nr. 748/2008], |
| — | : | szlovákul | : | Bránica (Nariadenie (ES) č. 748/2008), |
| — | : | szlovénul | : | Vampi (Uredba (ES) št. 748/2008), |
| — | : | finnül | : | Kuveliha (asetus (EY) N:o 748/2008), |
| — | : | svédül | : | Mellangärde (förordning (EG) nr 748/2008), |

—

:

bolgárul

:

Месести части от диафрагмата (Регламент (ЕО) No 748/2008),

—

:

spanyolul

:

Músculos del diafragma y delgados [Reglamento (CE) no 748/2008],

—

:

csehül

:

Okruží a bránice (nařízení (ES) č. 748/2008),

—

:

dánul

:

Mellemgulv (forordning (EF) nr. 748/2008),

—

:

németül

:

Saumfleisch (Verordnung (EG) Nr. 748/2008),

—

:

észtül

:

Vahelihase kõõluseline osa (määrus (EÜ) nr 748/2008),

—

:

görögül

:

Διάφραγμα [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 748/2008],

—

:

angolul

:

Thin skirt (Regulation (EC) No 748/2008),

—

:

franciául

:

Hampe [règlement (CE) no 748/2008],

—

:

olaszul

:

Pezzi detti „hampes” [regolamento (CE) n. 748/2008],

—

:

lettül

:

Liellopu diafragmas plānā daļa (Regula (EK) Nr. 748/2008),

—

:

litvánul

:

Plonoji diafragma (Reglamentas (EB) Nr. 748/2008),

—

:

magyarul

:

Sovány dagadó (748/2008/EK rendelet),

—

:

máltaiul

:

Falda rqiqa (Regolament (KE) Nru 748/2008),

—

:

hollandul

:

Omloop (Verordening (EG) nr. 748/2008),

—

:

lengyelül

:

Cienka przepona (Rozporządzenie (WE) nr 748/2008),

—

:

portugálul

:

Diafragma [Regulamento (CE) n.o 748/2008],

—

:

románul

:

Fleică [Regulamentul (CE) nr. 748/2008],

—

:

szlovákul

:

Bránica (Nariadenie (ES) č. 748/2008),

—

:

szlovénul

:

Vampi (Uredba (ES) št. 748/2008),

—

:

finnül

:

Kuveliha (asetus (EY) N:o 748/2008),

—

:

svédül

:

Mellangärde (förordning (EG) nr 748/2008),

---

II. MELLÉKLET

Image

---

III. MELLÉKLET

AZ EREDETISÉGIGAZOLÁSOK KIBOCSÁTÁSÁRA JOGOSULT ARGENTIN HATÓSÁGOK LISTÁJA

Secretaría de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentos (SAGPyA):

az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott, Argentínából származó sovány dagadó vonatkozásában.

---

IV. MELLÉKLET

Behozatali engedélyről szóló értesítés (kiadott) – 748/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

A 748/2008/EK rendelet 9. cikkének alkalmazása

Azon termékmennyiségek, amelyekre vonatkozóan behozatali engedélyeket adtak ki

...-tól/-től ...-ig

| Sorszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Sorszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4020

---

(1)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

---

V. MELLÉKLET

Behozatali engedélyről szóló értesítés (felhasználatlan mennyiség) – 748/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

A 748/2008/EK rendelet 9. cikkének alkalmazása

Azon termékmennyiségek, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket nem használták fel

...-tól/-től ...-ig

| Sorszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Felhasználatlan mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Sorszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Felhasználatlan mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4020

---

(1)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

---

VI. MELLÉKLET

Szabad forgalomba bocsátott termékek mennyiségéről szóló értesítés – 748/2008/EK rendelet

Tagállam: ...

A 748/2008/EK rendelet 9. cikkének alkalmazása

Szabad forgalomba bocsátott termékek mennyisége:

...-tól/-től ...-ig (behozatali vámkontingens-időszak)

| Sorszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Szabad forgalomba bocsátott mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4020 | | |

Sorszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Szabad forgalomba bocsátott mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4020

---

(1)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

---

VII. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosításai

| A Bizottság 996/97/EK rendelete
  (HL L 144., 1997.6.4., 6. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 2048/97/EK rendelete
  (HL L 287., 1997.10.21., 10. o.) | Kizárólag ami az 1. cikkben a 996/97/EK irányelvre tett hivatkozást illeti |
| A Bizottság 260/98/EK rendelete
  (HL L 25., 1998.1.31., 42. o.) | Kizárólag a 6. cikk |
| A Bizottság 1266/98/EK rendelete
  (HL L 175., 1998.6.19., 9. o.) | |
| A Bizottság 649/2003/EK rendelete
  (HL L 95., 2003.4.11., 13. o.) | Kizárólag a 3. cikk |
| A Bizottság 1118/2004/EK rendelete
  (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) | Kizárólag a 3. cikk |
| A Bizottság 1965/2006/EK rendelete
  (HL L 408., 2006.12.30., 27. o.) | Kizárólag a 3. cikk és a III. melléklet |
| A Bizottság 568/2007/EK rendelete
  (HL L 133., 2007.5.25., 15. o.) | |
| A Bizottság 962/2007/EK rendelete
  (HL L 213., 2007.8.15., 6. o.) | |

A Bizottság 996/97/EK rendelete

(HL L 144., 1997.6.4., 6. o.)

A Bizottság 2048/97/EK rendelete

(HL L 287., 1997.10.21., 10. o.)

Kizárólag ami az 1. cikkben a 996/97/EK irányelvre tett hivatkozást illeti

A Bizottság 260/98/EK rendelete

(HL L 25., 1998.1.31., 42. o.)

Kizárólag a 6. cikk

A Bizottság 1266/98/EK rendelete

(HL L 175., 1998.6.19., 9. o.)

A Bizottság 649/2003/EK rendelete

(HL L 95., 2003.4.11., 13. o.)

Kizárólag a 3. cikk

A Bizottság 1118/2004/EK rendelete

(HL L 217., 2004.6.17., 10. o.)

Kizárólag a 3. cikk

A Bizottság 1965/2006/EK rendelete

(HL L 408., 2006.12.30., 27. o.)

Kizárólag a 3. cikk és a III. melléklet

A Bizottság 568/2007/EK rendelete

(HL L 133., 2007.5.25., 15. o.)

A Bizottság 962/2007/EK rendelete

(HL L 213., 2007.8.15., 6. o.)

---

VIII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 996/97/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |
| 3–8. cikk | 3–8. cikk |
| — | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| 12. cikk | 11. cikk |
| I. melléklet | II. melléklet |
| II. melléklet | III. melléklet |
| III. melléklet | I. melléklet |
| — | IV. melléklet |
| — | V. melléklet |
| — | VI. melléklet |
| — | VII. melléklet |
| — | VIII. melléklet |

A 996/97/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

3–8. cikk

3–8. cikk

—

9. cikk

—

10. cikk

12. cikk

11. cikk

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

III. melléklet

I. melléklet

—

IV. melléklet

—

V. melléklet

—

VI. melléklet

—

VII. melléklet

—

VIII. melléklet

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/37

---

A BIZOTTSÁG 749/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

a marha- és borjúhúságazat behozatali vámkontingenseit érintő több rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdése bizonyos szabályokat határoz meg a tagállamok által a Bizottságnak küldött értesítések tekintetében. Az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseit az ágazati rendeletekben előírt esetleges további feltételek, illetve eltérések sérelme nélkül kell alkalmazni. Helyénvaló a behozatali engedélyekkel kapcsolatos értesítés részletesebb szabályainak megállapítása a marha- és borjúhúságazat egyes vámkontingenseire vonatkozó bizottsági rendeletek révén. Különösen a behozatali engedélyek által érintett mennyiségekkel kapcsolatos értesítés határidejére vonatkozó kötelezettségek tisztázása érdekében a kötelezettségeket minden egyes érintett behozatali vámkontingens esetében meg kell határozni és ezért e tekintetben szükségszerű eltérni az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől. Az alábbi rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell:






  — | a Chiléből származó marha- és borjúhúsra vonatkozó vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. február 17-i 297/2003/EK bizottsági rendelet (3), |
| --- | --- | --- |

(1)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdése bizonyos szabályokat határoz meg a tagállamok által a Bizottságnak küldött értesítések tekintetében. Az 1301/2006/EK rendelet rendelkezéseit az ágazati rendeletekben előírt esetleges további feltételek, illetve eltérések sérelme nélkül kell alkalmazni. Helyénvaló a behozatali engedélyekkel kapcsolatos értesítés részletesebb szabályainak megállapítása a marha- és borjúhúságazat egyes vámkontingenseire vonatkozó bizottsági rendeletek révén. Különösen a behozatali engedélyek által érintett mennyiségekkel kapcsolatos értesítés határidejére vonatkozó kötelezettségek tisztázása érdekében a kötelezettségeket minden egyes érintett behozatali vámkontingens esetében meg kell határozni és ezért e tekintetben szükségszerű eltérni az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől. Az alábbi rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell:

—

a Chiléből származó marha- és borjúhúsra vonatkozó vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. február 17-i 297/2003/EK bizottsági rendelet (3),

| — | a Svájcból származó szárított, kicsontozott marhahúsra vonatkozó import vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2004. december 8-i 2092/2004/EK bizottsági rendelet (4), |
| --- | --- |

—

a Svájcból származó szárított, kicsontozott marhahúsra vonatkozó import vámkontingens részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2004. december 8-i 2092/2004/EK bizottsági rendelet (4),

| — | az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásban előírt, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhafélékre meghatározott behozatali vámkontingens alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 23-i 2172/2005/EK bizottsági rendelet (5), |
| --- | --- |

—

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásban előírt, Svájcból származó, 160 kilogrammnál nagyobb tömegű élő szarvasmarhafélékre meghatározott behozatali vámkontingens alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 23-i 2172/2005/EK bizottsági rendelet (5),

| — | a szarvasmarhafélék 0202 KN-kód alá tartozó, fagyasztott húsára, valamint a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingensnek a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra történő megnyitásáról és e vámkontingens kezeléséről szóló, 2007. május 11-i 529/2007/EK bizottsági rendelet (6), |
| --- | --- |

—

a szarvasmarhafélék 0202 KN-kód alá tartozó, fagyasztott húsára, valamint a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingensnek a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra történő megnyitásáról és e vámkontingens kezeléséről szóló, 2007. május 11-i 529/2007/EK bizottsági rendelet (6),

| — | a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időtartam) szóló, 2007. május 16-i 545/2007/EK bizottsági rendelet (7), |
| --- | --- |

—

a feldolgozásra szánt fagyasztott marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről (2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időtartam) szóló, 2007. május 16-i 545/2007/EK bizottsági rendelet (7),

| — | a hizlalásra szánt fiatal hím szarvasmarhafélékre alkalmazandó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. május 23-i 558/2007/EK bizottsági rendelet (8), valamint |
| --- | --- |

—

a hizlalásra szánt fiatal hím szarvasmarhafélékre alkalmazandó behozatali vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. május 23-i 558/2007/EK bizottsági rendelet (8), valamint

| — | az egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 14-i 659/2007/EK bizottsági rendelet (9). |
| --- | --- |

—

az egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 14-i 659/2007/EK bizottsági rendelet (9).

| (2) | A 2092/2004/EK rendelettel megnyitott behozatali vámkontingenst az érintett harmadik országok által kibocsátott dokumentumok alapján kezelik. Ezért szükségszerű tisztázni, hogy az 1301/2006/EK rendelet III. fejezetének rendelkezéseit alkalmazni kell a 2092/2004/EK rendelet értelmében kibocsátott behozatali engedélyekre, az említett rendeletben meghatározott további feltételek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(2)

A 2092/2004/EK rendelettel megnyitott behozatali vámkontingenst az érintett harmadik országok által kibocsátott dokumentumok alapján kezelik. Ezért szükségszerű tisztázni, hogy az 1301/2006/EK rendelet III. fejezetének rendelkezéseit alkalmazni kell a 2092/2004/EK rendelet értelmében kibocsátott behozatali engedélyekre, az említett rendeletben meghatározott további feltételek sérelme nélkül.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 297/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:
  „9a. cikk
  (1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:






  a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. július 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. július 1-jétől kezdődően szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés első albekezdésében említett értesítéseket az e rendelet IV., V. és VI. mellékletében foglaltak szerint kell megtenni, és a 382/2008/EK bizottsági rendelet (10) V. mellékletében szereplő termékkategóriákat kell használni.

| 2. | A rendelet egy új IV., V. és VI. melléklettel egészül ki, amelyek szövegét e rendelet I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

A rendelet egy új IV., V. és VI. melléklettel egészül ki, amelyek szövegét e rendelet I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

A 2092/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 376/2008/EK bizottsági rendeletet (11), az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (12) III. fejezetét és a 382/2008/EK bizottsági rendeletet (13) kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 376/2008/EK bizottsági rendeletet (11), az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (12) III. fejezetét és a 382/2008/EK bizottsági rendeletet (13) kell alkalmazni.

| 2. | A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:
  „7a. cikk
  (1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:






  a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő február 28-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 7a. cikkel egészül ki:

„7a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő február 28-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. január 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. január 1-jétől kezdődően szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés első albekezdésében említett értesítéseket az e rendelet IV., V. és VI. mellékletében foglaltak szerint kell megtenni, és a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében szereplő termékkategóriákat kell használni.”

| 3. | A rendelet egy új IV., V. és VI. melléklettel egészül ki, amelyek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

3.

A rendelet egy új IV., V. és VI. melléklettel egészül ki, amelyek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza.

3. cikk

A 2172/2005/EK rendelet a következő 8a. cikkel egészül ki:

„8a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

| a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő február 28-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő február 28-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban behozatali engedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált behozatali engedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő április 30-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. január 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. január 1-jétől kezdődően szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés első albekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket termékkategóriánként élő állatban kifejezve kell megadni a 382/2008/EK bizottsági rendelet (14) V. mellékletében foglaltak szerint.

4. cikk

Az 529/2007/EK rendelet a következő 8a. cikkel egészül ki:

„8a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

| a) | legkésőbb minden hónap 10-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző hónapban importengedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb minden hónap 10-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző hónapban importengedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb 2008. október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2008. október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb 2008. október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket termékkategóriánként kilogrammban kifejezett terméktömegben kell megadni a 382/2008/EK bizottsági rendelet (15) V. mellékletében foglaltak szerint.

5. cikk

Az 545/2007/EK rendelet a következő 11a. cikkel egészül ki:

„11a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

| a) | legkésőbb minden hónap 10-ig azokról a mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző hónapban behozatali engedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb minden hónap 10-ig azokról a mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző hónapban behozatali engedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb 2008. október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2008. október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt termékmennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb 2008. október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket tételszámonként és termékkategóriánként kilogrammban kifejezett terméktömegben kell megadni a 382/2008/EK bizottsági rendelet (16) V. mellékletében foglaltak szerint.

6. cikk

Az 558/2007/EK rendelet a következő 9a. cikkel egészül ki:

„9a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek a Bizottságnak:

| a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban importengedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban importengedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. július 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. július 1-jétől kezdődően szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés első albekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket termékkategóriánként élő állatban kifejezve kell megadni a 382/2008/EK bizottsági rendelet (17) V. mellékletében foglaltak szerint.

7. cikk

A 659/2007/EK rendelet a következő 10a. cikkel egészül ki:

„10a. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítést küldenek:

| a) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban importengedélyeket bocsátottak ki; |
| --- | --- |

a)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő augusztus 31-ig azon termékek mennyiségéről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyekre az előző behozatali vámkontingens-időszakban importengedélyeket bocsátottak ki;

| b) | legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről – beleértve a nulla értékeket is –, amelyek megfelelnek az importengedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiadták.

(2)   Legkésőbb az egyes behozatali vámkontingens-időszakok végét követő október 31-ig a tagállamok értesítik a Bizottságot azon termékek mennyiségéről, amelyeket az előző behozatali vámkontingens-időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátottak.

A 2009. július 1-jén kezdődő behozatali vámkontingens-időszaktól azonban a tagállamok az 1301/2006/EK rendelet 4. cikkével összhangban továbbítják a Bizottság számára a 2009. július 1-jétől kezdődően szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségére vonatkozó részleteket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében és a (2) bekezdés első albekezdésében említett értesítések tekintetében a mennyiségeket termékkategóriánként élő állatban kifejezve kell megadni a 382/2008/EK bizottsági rendelet (18) V. mellékletében foglaltak szerint.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 43., 2003.2.18., 26. o. A legutóbb a 332/2008/EK rendelettel (HL L 102., 2008.4.12., 17. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 362., 2004.12.9., 4. o. A legutóbb az 1965/2006/EK rendelettel (HL L 408., 2006.12.30., 27. o., helyesbítve: HL L 47., 2007.2.16., 21. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 346., 2005.12.29., 10. o. A legutóbb az 1965/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

5

(6)  HL L 123., 2007.5.12., 26. o.

6

(7)  HL L 129., 2007.5.17., 14. o. A 98/2008/EK rendelettel (HL L 29., 2008.2.2., 5. o.) módosított rendelet.

7

(8)  HL L 132., 2007.5.24., 21. o.

8

(9)  HL L 155., 2007.6.15., 20. o.

9

(10)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

10

(11)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

11

(12)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

12

(13)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

13

(14)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

14

(15)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

15

(16)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

16

(17)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

17

(18)  HL L 115., 2008.4.29., 10. o.”

18

---

I. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

(Kibocsátott) behozatali engedélyről szóló értesítés – 297/2003/EK rendelet

Tagállam: ...

A 297/2003/EK rendelet 9a. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket kibocsátották

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4181

V. MELLÉKLET

Behozatali engedélyről szóló értesítés (fel nem használt mennyiségek) – 297/2003/EK rendelet

Tagállam: ...

A 297/2003/EK rendelet 9a. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket nem használták fel

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (2) | A felhasználatlan mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (2)

A felhasználatlan mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4181

VI. MELLÉKLET

Szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségéről szóló értesítés – 297/2003/EK rendelet

Tagállam: ...

A 297/2003/EK rendelet 9a. cikkének alkalmazása

A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége:

Időszak kezdete: ... vége: ... (behozatali vámkontingens-időszak).

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (3) | A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4181 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (3)

A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége

(terméktömeg kilogramm)

09.4181

---

(1)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

1

(2)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

2

(3)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

3

---

II. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

(Kibocsátott) behozatali engedélyről szóló értesítés – 2092/2004/EK rendelet

Tagállam: ...

A 2092/2004/EK rendelet 7a. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket kibocsátották

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (1) | Mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (1)

Mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4202

V. MELLÉKLET

Behozatali engedélyről szóló értesítés (fel nem használt mennyiségek) – 2092/2004/EK rendelet

Tagállam: ...

A 2092/2004/EK rendelet 7a. cikkének alkalmazása

Azon termékek mennyiségei, amelyekre vonatkozóan a behozatali engedélyeket nem használták fel

Időszak kezdete: ... vége: ...

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (2) | A felhasználatlan mennyiség
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (2)

A felhasználatlan mennyiség

(terméktömeg kilogramm)

09.4202

VI. MELLÉKLET

Szabad forgalomba helyezett termékek mennyiségéről szóló értesítés – 2092/2004/EK rendelet

Tagállam: ...

A 2092/2004/EK rendelet 7a. cikkének alkalmazása

A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége:

Időszak kezdete: ... vége: ... (behozatali vámkontingens-időszak).

| Tételszám | Termékkategória vagy -kategóriák (3) | A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége
  (terméktömeg kilogramm) |
| --- | --- | --- |
| 09.4202 | | |

Tételszám

Termékkategória vagy -kategóriák (3)

A szabad forgalomba helyezett termékek mennyisége

(terméktömeg kilogramm)

09.4202

---

(1)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

1

(2)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

2

(3)  Termékkategória vagy -kategóriák a 382/2008/EK rendelet V. mellékletében foglaltak szerint.

3

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/44

---

A BIZOTTSÁG 750/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

a 2008/2009. tárolási évben egyes sajtok magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésével kapcsolatban az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 414/2008/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 43. cikkére, figyelemmel 4. cikkére is,

mivel:

| (1) | A 414/2008/EK bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza azon sajtok listáját, amelyek magántárolásához a 2008/2009. tárolási évben közösségi támogatás nyújtható. |
| --- | --- |

(1)

A 414/2008/EK bizottsági rendelet (2) melléklete tartalmazza azon sajtok listáját, amelyek magántárolásához a 2008/2009. tárolási évben közösségi támogatás nyújtható.

| (2) | A román hatóságok kérelmet nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy részt vehessenek a 2008/2009. tárolási évben egyes sajtok magántárolásához kapcsolódó közösségi támogatási programban. |
| --- | --- |

(2)

A román hatóságok kérelmet nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy részt vehessenek a 2008/2009. tárolási évben egyes sajtok magántárolásához kapcsolódó közösségi támogatási programban.

| (3) | A román hatóságok kérése alapján, és tekintettel a tartós sajtok piacán jelenleg fennálló helyzetre, a 414/2008/EK rendelet mellékletét célszerű kiegészíteni néhány olyan tartós román sajttal, amelyek piaci helyzetét a magántárolás révén segíteni lehet, egy akkora mennyiségre vonatkozóan, amely stabilizálhatja a sajtpiacot. |
| --- | --- |

(3)

A román hatóságok kérése alapján, és tekintettel a tartós sajtok piacán jelenleg fennálló helyzetre, a 414/2008/EK rendelet mellékletét célszerű kiegészíteni néhány olyan tartós román sajttal, amelyek piaci helyzetét a magántárolás révén segíteni lehet, egy akkora mennyiségre vonatkozóan, amely stabilizálhatja a sajtpiacot.

| (4) | A 414/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 414/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 414/2008/EK rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében meghatározott szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 125., 2008.5.9., 17. o.

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Sajtfélék | Támogatható mennyiségek | A sajtok gyártása óta eltelt időszak | Betárolási időszak | Kitárolási időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francia tartós sajtok:






  — | bejegyzett eredetmegjelölés – Beaufort és Comté típusok |

Sajtfélék

Támogatható mennyiségek

A sajtok gyártása óta eltelt időszak

Betárolási időszak

Kitárolási időszak

Francia tartós sajtok:

—

bejegyzett eredetmegjelölés – Beaufort és Comté típusok

| — | »Label Rouge« Emmental grand cru |
| --- | --- |

—

»Label Rouge« Emmental grand cru

| — | A és B osztály – Emmental és Gruyère |
| --- | --- |

—

A és B osztály – Emmental és Gruyère

16 000 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Német tartós sajtok:

»Markenkäse« vagy »Klasse fein« Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig.

Ír tartós sajtok:

| | Irish long-keeping cheese |
| --- | --- |

Irish long-keeping cheese

| | Emmental, special grade |
| --- | --- |

Emmental, special grade

900 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Osztrák tartós sajtok:

1. Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Finn tartós sajtok:

»I luokka«

1 700 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Svéd tartós sajtok:

»Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé«

1 700 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Lengyel tartós sajtok:

»Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski«

3 000 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Szlovén tartós sajtok:

»Ementalec/Zbrinc«

200 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Litván tartós sajtok:

»Goja/Džiugas«

700 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Lett tartós sajtok:

»Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers«

500 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Magyar tartós sajtok:

»Hajdú«

300 t

10 nap

2008. június 1-jétőlszeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig

Pecorino Romano

19 000 t

90 nap, 2007. október 1. után gyártott

2008. június 1-jétőldecember 31-ig

2009. március 31. előtt

Juh- vagy kecsketejből, illetve a kettő keverékéből gyártott Kefalotyri és Kasseri

2 500 t

90 nap, 2007. november 30. után gyártott

2008. június 1-jétőlnovember 30-ig

2009. március 31. előtt

Román tartós sajtok:

Cașcaval Dobrogea, Cașcaval Rucăr, Cașcaval Dalia, Brânza Trapist, Brânza Cedar and Emmental

500 t

10 nap

2008. augusztus 1-jétől2008. szeptember 30-ig

2008. október 1-jétől2009. március 31-ig”

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/46

---

A BIZOTTSÁG 751/2008/EK RENDELETE

(2008. július 30.)

a Svédország lobogója alatt közlekedő hajók által Norvégia vizein, az északi szélesség 62. fokától délre folytatott, fekete tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. január 16-i 40/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2008. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2008. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2008. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1098/2007/EK rendelettel (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 19., 2008.1.23., 1. o. A legutóbb a 697/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 195., 2008.7.24., 9. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 22/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | SWE |
| Állomány | POK/04-N. |
| Faj | Fekete tőkehal (Pollachius virens) |
| Terület | Az é. sz. 62°-tól délre eső norvég vizek |
| Időpont | 2008.6.19. |

Szám

22/T&Q

Tagállam

SWE

Állomány

POK/04-N.

Faj

Fekete tőkehal (Pollachius virens)

Terület

Az é. sz. 62°-tól délre eső norvég vizek

Időpont

2008.6.19.

---

IRÁNYELVEK

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/48

---

A BIZOTTSÁG 2008/82/EK IRÁNYELVE

(2008. július 30.)

a 2008/38/EK irányelvnek a krónikus veseelégtelenség esetén a vesefunkció segítésére szánt takarmányok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányokról szóló, 1993. szeptember 13-i 93/74/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke c) pontjára,

mivel:

| (1) | A különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról szóló, 2008. március 5-i 2008/38/EK bizottsági irányelv (2) a különleges táplálkozási célok közé sorolja a „vesefunkció segítését krónikus veseelégtelenség esetén”. |
| --- | --- |

(1)

A különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról szóló, 2008. március 5-i 2008/38/EK bizottsági irányelv (2) a különleges táplálkozási célok közé sorolja a „vesefunkció segítését krónikus veseelégtelenség esetén”.

| (2) | A Bizottság a 163/2008/EK rendelettel (3) engedélyezte a lantán-karbonát-oktahidrát készítmény macskák zootechnikai takarmányadalékaként való használatát. Az engedély az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2007. szeptember 18-i véleményén (4) alapult. Az említett véleményben a hatóság figyelembe vette, hogy az étrendeknek a szóban forgó készítménnyel való kiegészítése csökkenti a foszfornak a vizelettel történő kiválasztását, valamint – a foszfor emészthetőségének csökkenéséhez kapcsolódva – növeli a bélsárral történő kiválasztását. A hatóság megállapította, hogy a készítmény felnőtt macskák esetében csökkentheti a foszfor felszívódását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 163/2008/EK rendelettel (3) engedélyezte a lantán-karbonát-oktahidrát készítmény macskák zootechnikai takarmányadalékaként való használatát. Az engedély az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2007. szeptember 18-i véleményén (4) alapult. Az említett véleményben a hatóság figyelembe vette, hogy az étrendeknek a szóban forgó készítménnyel való kiegészítése csökkenti a foszfornak a vizelettel történő kiválasztását, valamint – a foszfor emészthetőségének csökkenéséhez kapcsolódva – növeli a bélsárral történő kiválasztását. A hatóság megállapította, hogy a készítmény felnőtt macskák esetében csökkentheti a foszfor felszívódását.

| (3) | A 2008/38/EK irányelvnek a „vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén” sorában szerepel az alacsony foszfortartalmú takarmány. Ugyanezen kedvező hatás elérhető úgy is, ha a takarmányban lévő foszfor felszívódását csökkentik. Ezért a lantán-karbonát-oktahidrátot fel kell venni a 2008/38/EK irányelv I. mellékletének B. részében található tervezett alkalmazások listájában a „vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén” sorba. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/38/EK irányelvnek a „vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén” sorában szerepel az alacsony foszfortartalmú takarmány. Ugyanezen kedvező hatás elérhető úgy is, ha a takarmányban lévő foszfor felszívódását csökkentik. Ezért a lantán-karbonát-oktahidrátot fel kell venni a 2008/38/EK irányelv I. mellékletének B. részében található tervezett alkalmazások listájában a „vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén” sorba.

| (4) | A 2008/38/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/38/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2008/38/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2009. február 20-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 30-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 237., 1993.9.22., 23. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 62., 2008.3.6., 9. o.

2

(3)  HL L 50., 2008.2.23., 3. o.

3

(4)  The EFSA Journal (2007) 542, 1–15. o.

4

---

MELLÉKLET

A 2008/38/EK irányelv I. mellékletének B. részében a különleges takarmányozási cél oszlopban a „vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén” sor helyébe a következő lép:

| Különleges táplálkozási cél | Alapvető táplálkozási jellemzők | Állatfaj vagy -kategória | Címkén feltüntetendő jellemzők | Ajánlott alkalmazási időszak | Egyéb rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén (1) | Alacsony foszfortartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje | Kutya és macska | — | Fehérjeforrás(ok) |

Különleges táplálkozási cél

Alapvető táplálkozási jellemzők

Állatfaj vagy -kategória

Címkén feltüntetendő jellemzők

Ajánlott alkalmazási időszak

Egyéb rendelkezések

„Vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén (1)

Alacsony foszfortartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje

Kutya és macska

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Esszenciális zsírsav-tartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsav-tartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben legfeljebb 6 hónapig (2)

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő: »Állatorvos véleményének kikérése az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt javasolt.«

A használati utasításban feltüntetendő: »Víz mindig álljon rendelkezésre.«

vagy

Csökkentett foszforfelszívódás lantán-karbonát-oktahidrát hozzáadásával

Felnőtt macska

| — | Fehérjeforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Lantán-karbonát-oktahidrát |
| --- | --- |

—

Lantán-karbonát-oktahidrát

| — | Esszenciális zsírsav-tartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsav-tartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben legfeljebb 6 hónapig (2)

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő: »Állatorvos véleményének kikérése az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt javasolt.«

A használati utasításban feltüntetendő: »Víz mindig álljon rendelkezésre.«

---

(1)  Adott esetben a gyártó átmeneti veseelégtelenségre is javasolhatja.

1

(2)  Ha a takarmányt átmeneti veseelégtelenségre javasolják, az ajánlott alkalmazási időszak kettő-négy hét.”

2

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/50

---

AZ EK–TÖRÖKORSZÁG TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2007 HATÁROZATA

(2007. június 25.)

Az EK–Törökország Társulási Tanácsnak a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló 1/95 határozata, valamint az EK–Törökország Társulási Tanácsnak az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályozásról szóló 1/97 határozata hatálya alá tartozó, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi engedmények módosításáról

(2008/625/EK)

A TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó megállapodásra (1), és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az EK–Törökország Társulási Tanács a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95 határozata (2) I. fejezetének V. szakasza meghatározza a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályozást. |
| --- | --- |

(1)

Az EK–Törökország Társulási Tanács a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95 határozata (2) I. fejezetének V. szakasza meghatározza a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályozást.

| (2) | Az EK–Törökország Társulási Tanács az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályozásról szóló, 1997. április 29-i 1/97 határozata (3) bizonyos termékekre éves kontingenseket határoz meg. |
| --- | --- |

(2)

Az EK–Törökország Társulási Tanács az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályozásról szóló, 1997. április 29-i 1/97 határozata (3) bizonyos termékekre éves kontingenseket határoz meg.

| (3) | A közelmúltban olyan új kereskedelmi fejlesztések érdekében folytattak tárgyalásokat, melyek célja a vámunió elmélyítése és kibővítése, valamint a gazdasági konvergencia javítása a Közösség 2004. május 1-jén végbement bővítése eredményeként. Ezek a fejlesztések vámmentes kontingensek formájában engedményeket tartalmaznak (különösen az 1/97 határozat hatálya alá tartozó termékekre). Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(3)

A közelmúltban olyan új kereskedelmi fejlesztések érdekében folytattak tárgyalásokat, melyek célja a vámunió elmélyítése és kibővítése, valamint a gazdasági konvergencia javítása a Közösség 2004. május 1-jén végbement bővítése eredményeként. Ezek a fejlesztések vámmentes kontingensek formájában engedményeket tartalmaznak (különösen az 1/97 határozat hatálya alá tartozó termékekre). Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (4) | A kontingenst meghaladó mennyiségű behozatalra továbbra is az EK–Törökország Társulási Tanács 1/95 határozatában megállapított jelenlegi kereskedelmi rendelkezések vonatkoznak, |
| --- | --- |

(4)

A kontingenst meghaladó mennyiségű behozatalra továbbra is az EK–Törökország Társulási Tanács 1/95 határozatában megállapított jelenlegi kereskedelmi rendelkezések vonatkoznak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az I. és II. mellékletben meghatározott vámkontingenseket 2007. január 1-jétől és az azt következő években január 1. és december 31. között kell megnyitni, az azokban foglalt feltételek szerint.

2. cikk

Az EK–Törökország Társulási Tanácsa 1/95 határozata I. fejezetének V. szakaszát továbbra is alkalmazni kell az I. és II. mellékletben meghatározott vámmentes kontingensek mennyiségét meghaladó behozatalra.

3. cikk

Az 1/97/EK–Törökország társulási tanácsi határozat ennek megfelelően hatályát veszti.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő hónap első napján lép hatályba.

2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 25.

a Társulási Tanács részéről

az elnök

A. GÜL

---

(1)  HL 217., 1964.12.29., 3687. o.

1

(2)  HL L 35., 1996.2.13., 1. o.

2

(3)  HL L 126., 1997.5.17., 26. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A Törökországból származó feldolgozott mezőgazdasági termékek EU-ba irányuló behozatalára érvényes vámmentes vámkontingensek

| KN-kód | Termékmegnevezés | Éves vámmentes vámkontingens
  (nettó súly tonnában) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: | 5 000 |
| 1704 10 | – Rágógumi, cukorbevonattal vagy anélkül: |
| – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve): |
| 1704 10 11 | – – – Lapka-rágógumi |
| 1704 10 19 | – – – Más |
| – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve): |
| 1704 10 91 | – – – Lapka-rágógumi |
| 1704 10 99 | – – – Más |
| 1704 90 | – Más: | 10 000 (1) |
| 1704 90 30 | – – Fehér csokoládé |
| – – Más: |
| 1704 90 51 | – – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben |
| 1704 90 55 | – – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka |
| 1704 90 61 | – – – Cukorral bevont termékek |
| – – – Egyéb: |
| 1704 90 65 | – – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is |
| 1704 90 71 | – – – – Főzött édesség, töltött is |
| 1704 90 75 | – – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee) |
| – – – – Más: |
| 1704 90 81 | – – – – – Sajtolt tabletta |
| 1704 90 99 | – – – – – Más |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | 5 000 (2) |
| 1806 10 | – Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával: |
| 1806 10 20 | – – Legalább 5 tömegszázalék, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal |
| 1806 20 | – Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben |
| 1806 20 10 | – – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal |
| 1806 20 30 | – – Összesítve legalább 25 %, de legfeljebb 31 % kakaóvaj- és tejzsírtartalommal |
| – – Más: |
| 1806 20 50 | – – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal |
| 1806 20 70 | – – – Tejcsokoládé-morzsa |
| 1806 20 80 | – – – Csokoládéízű bevonat |
| 1806 20 95 | – – – Más |
| – Más, tömb, tábla vagy rúd formájában: |
| 1806 31 00 | – – Töltött |
| 1806 32 | – – Töltetlen |
| 1806 32 10 | – – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával |
| 1806 32 90 | – – – Más |
| 1806 90 | – Más: |
| – – Csokoládé és csokoládétermékek: |
| – – – Csokoládé, töltve is: |
| 1806 90 11 | – – – – Alkoholtartalommal |
| 1806 90 19 | – – – – Más |
| – – – Egyéb: |
| 1806 90 31 | – – – – Töltött |
| 1806 90 39 | – – – – Töltetlen |
| 1806 90 50 | – – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló |
| 1806 90 60 | – – Kakaótartalmú kenhető termékek |
| 1806 90 70 | – – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez |
| 1806 90 90 | – – Más |
| 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | 900 |
| 1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| 1902 | Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: | 20 000 |
| – Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |
| 1902 11 00 | – – Tojástartalommal |
| 1902 19 | – – Más: |
| 1902 19 10 | – – – Közönséges búzaliszt- vagy búzakorpa-tartalom nélkül |
| 1902 19 90 | – – – Más |
| 1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| – – Más: |
| 1902 20 91 | – – – Főzve |
| 1902 20 99 | – – – Más |
| 1902 30 | – Más tészta: |
| 1902 30 10 | – – Szárítva |
| 1902 30 90 | – – Más |
| 1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása): |
| 1902 40 10 | – – Nem elkészítve |
| 1902 40 90 | – – Más |
| 1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (például kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve | 500 |
| 1904 10 | – Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: |
| 1904 10 10 | – – Kukoricából |
| 1904 10 30 | – – Rizsből |
| 1904 10 90 | – – Más |
| 1904 20 | – Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer | 100 |
| 1904 20 10 | – – Pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény |
| – – Más: |
| 1904 20 91 | – – – Kukoricából |
| 1904 20 95 | – – – Rizsből |
| 1904 20 99 | – – – Más |
| 1904 30 00 | – Bulgur búza | 10 000 |
| 1904 90 | – Más: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – Rizs |
| 1904 90 80 | – – Más |
| 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termék: | 10 000 |
| – Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: |
| 1905 31 | – – Édes keksz (biscuit): |
| – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: |
| 1905 31 11 | – – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben |
| 1905 31 19 | – – – – Más |
| – – – Más: |
| 1905 31 30 | – – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal |
| – – – – Más: |
| 1905 31 91 | – – – – – Szendvicskeksz |
| 1905 31 99 | – – – – – Más |
| 1905 32 | – – Gofri és ostya: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal |
| – – – Más |
| – – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: |
| 1905 32 11 | – – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben |
| 1905 32 19 | – – – – – Más |
| – – – – Más: |
| 1905 32 91 | – – – – – Sózva, töltött is |
| 1905 32 99 | – – – – – Más |
| 1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék | 120 |
| 1905 40 10 | – – Kétszersült |
| 1905 40 90 | – – Más |
| 1905 90 | – Más: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – Pászka |
| 1905 90 20 | – – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termékek |
| – – Más: |
| 1905 90 30 | – – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva |
| 1905 90 45 | – – – Keksz |
| 1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
| – – – Más: |
| 1905 90 60 | – – – – Édesítőanyag hozzáadásával |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is: | 3 000 (3) |
| 2105 00 10 | – Tejzsír nélkül vagy 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen zsírokból |
| – Tejzsírtartalom, tömegszázalékban: |
| 2105 00 91 | – – 3 % vagy több, de 7 %-nál kevesebb |
| 2105 00 99 | – – 7 % vagy több |
| 2106 | Másutt nem említett élelmiszerkészítmények: | 4 000 |
| 2106 10 | – Fehérjekoncentrátumok és texturált fehérje-alapanyagok: |
| 2106 10 80 | – – Más |
| 2106 90 | – Más: |
| 2106 90 98 | – – – Más |

KN-kód

Termékmegnevezés

Éves vámmentes vámkontingens

(nettó súly tonnában)

(1)

(2)

(3)

1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

5 000

1704 10

– Rágógumi, cukorbevonattal vagy anélkül:

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve):

1704 10 11

– – – Lapka-rágógumi

1704 10 19

– – – Más

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve):

1704 10 91

– – – Lapka-rágógumi

1704 10 99

– – – Más

1704 90

– Más:

10 000 (1)

1704 90 30

– – Fehér csokoládé

– – Más:

1704 90 51

– – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben

1704 90 55

– – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka

1704 90 61

– – – Cukorral bevont termékek

– – – Egyéb:

1704 90 65

– – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is

1704 90 71

– – – – Főzött édesség, töltött is

1704 90 75

– – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee)

– – – – Más:

1704 90 81

– – – – – Sajtolt tabletta

1704 90 99

– – – – – Más

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

5 000 (2)

1806 10

– Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával:

1806 10 20

– – Legalább 5 tömegszázalék, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal

1806 20

– Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben

1806 20 10

– – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

1806 20 30

– – Összesítve legalább 25 %, de legfeljebb 31 % kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

– – Más:

1806 20 50

– – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal

1806 20 70

– – – Tejcsokoládé-morzsa

1806 20 80

– – – Csokoládéízű bevonat

1806 20 95

– – – Más

– Más, tömb, tábla vagy rúd formájában:

1806 31 00

– – Töltött

1806 32

– – Töltetlen

1806 32 10

– – – Gabona, gyümölcs vagy diófélék hozzáadásával

1806 32 90

– – – Más

1806 90

– Más:

– – Csokoládé és csokoládétermékek:

– – – Csokoládé, töltve is:

1806 90 11

– – – – Alkoholtartalommal

1806 90 19

– – – – Más

– – – Egyéb:

1806 90 31

– – – – Töltött

1806 90 39

– – – – Töltetlen

1806 90 50

– – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló

1806 90 60

– – Kakaótartalmú kenhető termékek

1806 90 70

– – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez

1806 90 90

– – Más

1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

900

1901 20 00

– Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

1902

Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

20 000

– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 11 00

– – Tojástartalommal

1902 19

– – Más:

1902 19 10

– – – Közönséges búzaliszt- vagy búzakorpa-tartalom nélkül

1902 19 90

– – – Más

1902 20

– Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

– – Más:

1902 20 91

– – – Főzve

1902 20 99

– – – Más

1902 30

– Más tészta:

1902 30 10

– – Szárítva

1902 30 90

– – Más

1902 40

– Kuszkusz (búzadarakása):

1902 40 10

– – Nem elkészítve

1902 40 90

– – Más

1904

Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (például kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve

500

1904 10

– Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer:

1904 10 10

– – Kukoricából

1904 10 30

– – Rizsből

1904 10 90

– – Más

1904 20

– Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer

100

1904 20 10

– – Pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény

– – Más:

1904 20 91

– – – Kukoricából

1904 20 95

– – – Rizsből

1904 20 99

– – – Más

1904 30 00

– Bulgur búza

10 000

1904 90

– Más:

2 500

1904 90 10

– – Rizs

1904 90 80

– – Más

1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termék:

10 000

– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya:

1905 31

– – Édes keksz (biscuit):

– – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 31 11

– – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben

1905 31 19

– – – – Más

– – – Más:

1905 31 30

– – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal

– – – – Más:

1905 31 91

– – – – – Szendvicskeksz

1905 31 99

– – – – – Más

1905 32

– – Gofri és ostya:

3 000

1905 32 05

– – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal

– – – Más

– – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 32 11

– – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben

1905 32 19

– – – – – Más

– – – – Más:

1905 32 91

– – – – – Sózva, töltött is

1905 32 99

– – – – – Más

1905 40

– Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

120

1905 40 10

– – Kétszersült

1905 40 90

– – Más

1905 90

– Más:

10 000

1905 90 10

– – Pászka

1905 90 20

– – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termékek

– – Más:

1905 90 30

– – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva

1905 90 45

– – – Keksz

1905 90 55

– – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

– – – Más:

1905 90 60

– – – – Édesítőanyag hozzáadásával

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is:

3 000 (3)

2105 00 10

– Tejzsír nélkül vagy 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen zsírokból

– Tejzsírtartalom, tömegszázalékban:

2105 00 91

– – 3 % vagy több, de 7 %-nál kevesebb

2105 00 99

– – 7 % vagy több

2106

Másutt nem említett élelmiszerkészítmények:

4 000

2106 10

– Fehérjekoncentrátumok és texturált fehérje-alapanyagok:

2106 10 80

– – Más

2106 90

– Más:

2106 90 98

– – – Más

---

(1)  A vámmentes kontingensből kimaradó termékek: 1704 90 99 9080, de beleértve a halvát és lokoumot.

(2)  A vámmentes kontingensből kimaradó termékek: 1806 20 80 9080, 1806 20 95 9080, 1806 90 90 1980, 1806 90 90 9980.

(3)  Az alkalmazás felfüggesztve a Törökországból származó, az EU-ba irányuló tej és tejtermékek behozatalával kapcsolatos problémák megoldásáig.

---

II. MELLÉKLET

Az EU-ból származó feldolgozott mezőgazdasági termékek Törökországba irányuló behozatalára érvényes vámmentes vámkontingensek

| KN-kód | Termékmegnevezés | Éves vámmentes vámkontingens
  (nettó súly tonnában) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: | 1 000 |
| 1704 10 | – Rágógumi, cukorbevonattal vagy anélkül: |
| – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve): |
| 1704 10 11 | – – – Lapka-rágógumi |
| 1704 10 19 | – – – Más |
| – – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve): |
| 1704 10 91 | – – – Lapka-rágógumi |
| 1704 10 99 | – – – Más |
| 1704 90 | – Más: | 2 500 |
| 1704 90 30 | – – – Fehér csokoládé |
| – – Más: |
| 1704 90 51 | – – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben |
| 1704 90 55 | – – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka |
| 1704 90 61 | – – – Cukorral bevont termékek |
| – – – Más: |
| 1704 90 65 | – – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is |
| 1704 90 71 | – – – – Főzött édesség, töltött is |
| 1704 90 75 | – – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee) |
| – – – Más: |
| 1704 90 81 | – – – – – Sajtolt tabletta |
| 1704 90 99 | – – – – – Más |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény: | 7 000 |
| 1806 10 | – Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával: |
| 1806 10 20 | – – Legalább 5 tömegszázalék, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal |
| 1806 10 30 | – – Legalább 65 tömegszázalék, de kevesebb mint 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal |
| 1806 10 90 | – – 80 tömegszázalék vagy több szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve), vagy szacharózban kifejezett izoglukóztartalommal |
| 1806 20 | – Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben |
| 1806 20 10 | – – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal |
| 1806 20 30 | – – Összesítve legalább 25 %, de legfeljebb 31 % kakaóvaj- és tejzsírtartalommal |
| – – Más: |
| 1806 20 50 | – – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal |
| 1806 20 70 | – – – Tejcsokoládé morzsa |
| 1806 20 80 | – – – Csokoládéízű bevonat |
| 1806 20 95 | – – – Más |
| – Más, tömb, tábla vagy rúd formájában: |
| 1806 31 00 | – – Töltött |
| 1806 32 | – – Töltetlen |
| 1806 32 10 | – – – Gabona, gyümölcs, vagy diófélék hozzáadásával |
| 1806 32 90 | – – – Más |
| 1806 90 | – Más: |
| – – Csokoládé és csokoládétermékek: |
| – – – Csokoládé, töltve is: |
| 1806 90 11 | – – – – Alkoholtartalommal |
| 1806 90 19 | – – – – Más |
| – – – Más: |
| 1806 90 31 | – – – – Töltött |
| 1806 90 39 | – – – – Töltetlen |
| 1806 90 50 | – – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló |
| 1806 90 60 | – – Kakaótartalmú kenhető termékek |
| 1806 90 70 | – – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez |
| 1806 90 90 | – – Más |
| 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | 500 |
| 1901 10 00 | – Gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
| 1901 20 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez | 300 |
| 1901 90 | – Más: | 2 000 |
| – – Malátakivonat: |
| 1901 90 11 | – – – Legalább 90 tömegszázalék szárazanyagtartalommal |
| 1901 90 19 | – – – Más |
| – – Más: |
| 1901 90 99 | – – – Más |
| 1902 | Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: | 20 000 |
| – Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |
| 1902 11 00 | – – Tojástartalommal |
| 1902 19 | – – Más: |
| 1902 19 10 | – – – Közönséges búzaliszt- vagy búzakorpa-tartalom nélkül |
| 1902 19 90 | – – – Más |
| 1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| – – Más: |
| 1902 20 91 | – – – Főzve |
| 1902 20 99 | – – – Más |
| 1902 30 | – Más tészta: |
| 1902 30 10 | – – Szárítva |
| 1902 30 90 | – – Más |
| 1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása): |
| 1902 40 10 | – – Nem elkészítve |
| 1902 40 90 | – – Más |
| 1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (például kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve | 5 000 |
| 1904 10 | – Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: |
| 1904 10 10 | – – Kukoricából |
| 1904 10 30 | – – Rizsből |
| 1904 10 90 | – – Más |
| 1904 20 | – Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer | 500 |
| 1904 20 10 | – – Pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény |
| – – Más: |
| 1904 20 91 | – – – Kukoricából |
| 1904 20 95 | – – – Rizsből |
| 1904 20 99 | – – – Más |
| 1904 90 | – Más: | 300 |
| 1904 90 10 | – – Rizs |
| 1904 90 80 | – – Más |
| 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termék: | 1 000 |
| – Édes keksz (biscuit); gofri és ostya |
| 1905 31 | – – Édes keksz (biscuit): |
| – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: |
| 1905 31 11 | – – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben |
| 1905 31 19 | – – – – Más |
| – – – Más: |
| 1905 31 30 | – – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal |
| – – – – Más: |
| 1905 31 91 | – – – – – Szendvicskeksz |
| 1905 31 99 | – – – – – Más |
| 1905 32 | – – Gofri és ostya: | 600 |
| 1905 32 05 | – – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal |
| – – – Más |
| – – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva: |
| 1905 32 11 | – – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben |
| 1905 32 19 | – – – – – Más |
| – – – – Más: |
| 1905 32 91 | – – – – – Sózva, töltött is |
| 1905 32 99 | – – – – – Más |
| 1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék | 200 |
| 1905 40 10 | – – Kétszersült |
| 1905 40 90 | – – Más |
| 1905 90 | – Más: | 1 500 |
| 1905 90 10 | – – Pászka |
| 1905 90 20 | – – Áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termékek |
| – – Más: |
| 1905 90 30 | – – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva |
| 1905 90 45 | – – – Keksz |
| 1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
| – – – Más: |
| 1905 90 60 | – – – – Édesítőanyag hozzáadásával |
| 1905 90 90 | – – – – Más |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is: | 3 000 (1) |
| 2105 00 10 | – Tejzsír nélkül vagy 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen zsírokból |
| – Tejzsírtartalom, tömegszázalékban: |
| 2105 00 91 | – – 3 % vagy több, de 7 %-nál kevesebb |
| 2105 00 99 | – – 7 % vagy több |
| 2106 | Másutt nem említett élelmiszerkészítmények: | 4 000 |
| 2106 10 | – Fehérjekoncentrátumok és texturált fehérje-alapanyagok: |
| 2106 10 80 | – – Más |
| 2106 90 | – Más: |
| 2106 90 98 | – – – Más |

KN-kód

Termékmegnevezés

Éves vámmentes vámkontingens

(nettó súly tonnában)

(1)

(2)

(3)

1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

1 000

1704 10

– Rágógumi, cukorbevonattal vagy anélkül:

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve):

1704 10 11

– – – Lapka-rágógumi

1704 10 19

– – – Más

– – 60 tömegszázaléknál kevesebb szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve):

1704 10 91

– – – Lapka-rágógumi

1704 10 99

– – – Más

1704 90

– Más:

2 500

1704 90 30

– – – Fehér csokoládé

– – Más:

1704 90 51

– – – Massza, beleértve a marcipánt is, legalább 1 kg nettó tömegű kiszerelésben

1704 90 55

– – – Torokpasztilla és köhögés elleni cukorka

1704 90 61

– – – Cukorral bevont termékek

– – – Más:

1704 90 65

– – – – Gumicukorka és zselécukorka, beleértve a cukorka alakban megjelenő gyümölcsmasszát is

1704 90 71

– – – – Főzött édesség, töltött is

1704 90 75

– – – – Vajas karamellcukorka, égetett cukor és hasonló édességek (toffee)

– – – Más:

1704 90 81

– – – – – Sajtolt tabletta

1704 90 99

– – – – – Más

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény:

7 000

1806 10

– Kakaópor, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával:

1806 10 20

– – Legalább 5 tömegszázalék, de kevesebb mint 65 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal

1806 10 30

– – Legalább 65 tömegszázalék, de kevesebb mint 80 tömegszázalék szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) vagy szacharózban kifejezett izoglukóz-tartalommal

1806 10 90

– – 80 tömegszázalék vagy több szacharóztartalommal (beleértve az invertcukrot, szacharózban kifejezve), vagy szacharózban kifejezett izoglukóztartalommal

1806 20

– Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, továbbá folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben

1806 20 10

– – Legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal vagy összesítve legalább 31 tömegszázalék kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

1806 20 30

– – Összesítve legalább 25 %, de legfeljebb 31 % kakaóvaj- és tejzsírtartalommal

– – Más:

1806 20 50

– – – Legalább 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal

1806 20 70

– – – Tejcsokoládé morzsa

1806 20 80

– – – Csokoládéízű bevonat

1806 20 95

– – – Más

– Más, tömb, tábla vagy rúd formájában:

1806 31 00

– – Töltött

1806 32

– – Töltetlen

1806 32 10

– – – Gabona, gyümölcs, vagy diófélék hozzáadásával

1806 32 90

– – – Más

1806 90

– Más:

– – Csokoládé és csokoládétermékek:

– – – Csokoládé, töltve is:

1806 90 11

– – – – Alkoholtartalommal

1806 90 19

– – – – Más

– – – Más:

1806 90 31

– – – – Töltött

1806 90 39

– – – – Töltetlen

1806 90 50

– – Cukorkaáru és kakaótartalmú cukorhelyettesítő termékből készült cukorkapótló

1806 90 60

– – Kakaótartalmú kenhető termékek

1806 90 70

– – Kakaótartalmú készítmények italok készítéséhez

1806 90 90

– – Más

1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

500

1901 10 00

– Gyermektápszer, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 20

– Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

300

1901 90

– Más:

2 000

– – Malátakivonat:

1901 90 11

– – – Legalább 90 tömegszázalék szárazanyagtartalommal

1901 90 19

– – – Más

– – Más:

1901 90 99

– – – Más

1902

Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

20 000

– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 11 00

– – Tojástartalommal

1902 19

– – Más:

1902 19 10

– – – Közönséges búzaliszt- vagy búzakorpa-tartalom nélkül

1902 19 90

– – – Más

1902 20

– Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

– – Más:

1902 20 91

– – – Főzve

1902 20 99

– – – Más

1902 30

– Más tészta:

1902 30 10

– – Szárítva

1902 30 90

– – Más

1902 40

– Kuszkusz (búzadarakása):

1902 40 10

– – Nem elkészítve

1902 40 90

– – Más

1904

Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (például kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve

5 000

1904 10

– Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer:

1904 10 10

– – Kukoricából

1904 10 30

– – Rizsből

1904 10 90

– – Más

1904 20

– Pirítatlan gabonapehelyből vagy pirítatlan és pirított vagy puffasztott gabonapehely keverékéből előállított élelmiszer

500

1904 20 10

– – Pirítatlan gabonapehely-alapú, müzli típusú készítmény

– – Más:

1904 20 91

– – – Kukoricából

1904 20 95

– – – Rizsből

1904 20 99

– – – Más

1904 90

– Más:

300

1904 90 10

– – Rizs

1904 90 80

– – Más

1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termék:

1 000

– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya

1905 31

– – Édes keksz (biscuit):

– – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 31 11

– – – – Legfeljebb 85 gramm nettó tömegű kiszerelésben

1905 31 19

– – – – Más

– – – Más:

1905 31 30

– – – – Legalább 8 tömegszázalék tejzsírtartalommal

– – – – Más:

1905 31 91

– – – – – Szendvicskeksz

1905 31 99

– – – – – Más

1905 32

– – Gofri és ostya:

600

1905 32 05

– – – 10 tömegszázalékot meghaladó víztartalommal

– – – Más

– – – – Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:

1905 32 11

– – – – – Legfeljebb 85 gramm tömegű kiszerelésben

1905 32 19

– – – – – Más

– – – – Más:

1905 32 91

– – – – – Sózva, töltött is

1905 32 99

– – – – – Más

1905 40

– Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

200

1905 40 10

– – Kétszersült

1905 40 90

– – Más

1905 90

– Más:

1 500

1905 90 10

– – Pászka

1905 90 20

– – Áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termékek

– – Más:

1905 90 30

– – – Kenyér, méz, tojás, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül, legfeljebb 5 tömegszázalék cukor-, és legfeljebb 5 tömegszázalék zsírtartalommal, szárazanyagra számítva

1905 90 45

– – – Keksz

1905 90 55

– – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

– – – Más:

1905 90 60

– – – – Édesítőanyag hozzáadásával

1905 90 90

– – – – Más

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is:

3 000 (1)

2105 00 10

– Tejzsír nélkül vagy 3 tömegszázaléknál kevesebb tartalommal ilyen zsírokból

– Tejzsírtartalom, tömegszázalékban:

2105 00 91

– – 3 % vagy több, de 7 %-nál kevesebb

2105 00 99

– – 7 % vagy több

2106

Másutt nem említett élelmiszerkészítmények:

4 000

2106 10

– Fehérjekoncentrátumok és texturált fehérje-alapanyagok:

2106 10 80

– – Más

2106 90

– Más:

2106 90 98

– – – Más

---

(1)  Az alkalmazás felfüggesztve a Törökországból származó, az EU-ba irányuló tej és tejtermékek behozatalával kapcsolatos problémák megoldásáig.

---

Bizottság

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. április 30.)

C 40/06 (ex NN 96/05) állami támogatás

az Egyesült Királyság által végrehajtott, kölcsön nyújtására irányuló támogatási programok

(az értesítés a C(2008) 1612. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/626/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (2) és (3) bekezdésére,

azt követően, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt harmadik személyeket észrevételeik megtételére (2),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2004. június 15-én kelt levelében az Egyesült Királyság egy állampolgára tájékoztatta a Bizottságot a Shetland Islands Council, az Egyesült Királyság Shetland-szigeteki hatósága által a halászati ágazatnak nyújtott támogatásról, amely valószínűleg jogellenes állami támogatás volt. 2004. augusztus 24-én, 2005. február 4-én, 2005. május 11-én és 2005. december 16-án kelt levelében a Bizottság kérte az Egyesült Királyságot, hogy szolgáltasson információt e támogatásról. Az Egyesült Királyság 2004. december 10-én, 2005. április 6-án, 2005. szeptember 8-án és 2006. január 31-én kelt levelében további információt szolgáltatott a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(1)

2004. június 15-én kelt levelében az Egyesült Királyság egy állampolgára tájékoztatta a Bizottságot a Shetland Islands Council, az Egyesült Királyság Shetland-szigeteki hatósága által a halászati ágazatnak nyújtott támogatásról, amely valószínűleg jogellenes állami támogatás volt. 2004. augusztus 24-én, 2005. február 4-én, 2005. május 11-én és 2005. december 16-án kelt levelében a Bizottság kérte az Egyesült Királyságot, hogy szolgáltasson információt e támogatásról. Az Egyesült Királyság 2004. december 10-én, 2005. április 6-án, 2005. szeptember 8-án és 2006. január 31-én kelt levelében további információt szolgáltatott a Bizottságnak.

| (2) | A 2006. szeptember 13-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta az Egyesült Királyságot arról a határozatáról, hogy a támogatás tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást. Az Egyesült Királyság 2006. október 16-án kelt levelében tett észrevételeket a támogatással kapcsolatban. A 2007. január 31-i és 2008. február 5-i bizottsági megkereséseket követően a 2007. szeptember 4-én és 2008. február 27-én kelt levelekben további információt szolgáltattak. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. szeptember 13-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta az Egyesült Királyságot arról a határozatáról, hogy a támogatás tekintetében megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást. Az Egyesült Királyság 2006. október 16-án kelt levelében tett észrevételeket a támogatással kapcsolatban. A 2007. január 31-i és 2008. február 5-i bizottsági megkereséseket követően a 2007. szeptember 4-én és 2008. február 27-én kelt levelekben további információt szolgáltattak.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2006. november 30-án tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2006. november 30-án tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől.

II.   RÉSZLETES LEÍRÁS

| (4) | A Shetland Islands Council két általános támogatási intézkedés, a „halászati és halfeldolgozási ágazatnak nyújtott támogatás” és a „haltenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás” keretében teljesített kifizetéseket, amely intézkedések ténylegesen különböző típusú támogatási programokból álltak. E programok egyike volt az úgynevezett kölcsön nyújtására irányuló támogatási program („a program”). |
| --- | --- |

(4)

A Shetland Islands Council két általános támogatási intézkedés, a „halászati és halfeldolgozási ágazatnak nyújtott támogatás” és a „haltenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás” keretében teljesített kifizetéseket, amely intézkedések ténylegesen különböző típusú támogatási programokból álltak. E programok egyike volt az úgynevezett kölcsön nyújtására irányuló támogatási program („a program”).

| (5) | Támogatást adtak lazactenyésztőknek a Fish Farming Associationon keresztül, kölcsön nyújtására irányuló támogatással, valamint halfeldolgozóknak a Fish Processors' Associationon keresztül, kölcsön nyújtására irányuló támogatással. |
| --- | --- |

(5)

Támogatást adtak lazactenyésztőknek a Fish Farming Associationon keresztül, kölcsön nyújtására irányuló támogatással, valamint halfeldolgozóknak a Fish Processors' Associationon keresztül, kölcsön nyújtására irányuló támogatással.

| (6) | A kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás 2000-ben jött létre, hogy forgóeszköz-hitelt nyújtson egyéni lazactenyésztő társaságoknak, hogy lehalászható méretűre neveljék a halakat. A program keretében nyújtott kölcsönök összege 87 000–250 000 GBP között változik, ezek az összegek a kétéves (fiatal) lazacok beszerzési költségének legfeljebb 75 %-át teszik ki. A nyújtott kölcsönök teljes összege 3 477 130 GBP. |
| --- | --- |

(6)

A kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás 2000-ben jött létre, hogy forgóeszköz-hitelt nyújtson egyéni lazactenyésztő társaságoknak, hogy lehalászható méretűre neveljék a halakat. A program keretében nyújtott kölcsönök összege 87 000–250 000 GBP között változik, ezek az összegek a kétéves (fiatal) lazacok beszerzési költségének legfeljebb 75 %-át teszik ki. A nyújtott kölcsönök teljes összege 3 477 130 GBP.

| (7) | A kölcsönöket azoknak a társaságoknak nyújtották, akik igazolni tudták életképességüket egy elfogadható üzleti terv, és legalább három évre szóló pénzügyi előrejelzések bemutatásán keresztül. A kölcsönöket általában az Egyesült Királyságban alkalmazandó alapkamatláb + 2 %-nak megfelelő kamat terhelte. A kölcsön biztosítása érdekében azt azzal a feltétellel nyújtották, hogy a hitelező tulajdonjogot szerzett a fiatal lazacok felett, így biztosítva a kölcsönt a felnőtt halak eladási értéke alapján. |
| --- | --- |

(7)

A kölcsönöket azoknak a társaságoknak nyújtották, akik igazolni tudták életképességüket egy elfogadható üzleti terv, és legalább három évre szóló pénzügyi előrejelzések bemutatásán keresztül. A kölcsönöket általában az Egyesült Királyságban alkalmazandó alapkamatláb + 2 %-nak megfelelő kamat terhelte. A kölcsön biztosítása érdekében azt azzal a feltétellel nyújtották, hogy a hitelező tulajdonjogot szerzett a fiatal lazacok felett, így biztosítva a kölcsönt a felnőtt halak eladási értéke alapján.

| (8) | A kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében öt kölcsönt nyújtottak 1996 és 2002 között. E kölcsönök összege 73 000 GBP és 200 000 GBP között változott, teljes összegük 698 300 GBP-t tett ki. E kölcsönöket olyan társaságoknak nyújtották, amelyek a kölcsön folyósításának ideje alatt vállalták, hogy szakszerűen ellenőrzött számlákat nyújtanak be, a vonatkozó nemzeti és közösségi higiéniai, egészségvédelmi és biztonsági előírásoknak megfelelően működnek, és hogy belépnek a Shetland Fish Processors' Associationbe. |
| --- | --- |

(8)

A kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében öt kölcsönt nyújtottak 1996 és 2002 között. E kölcsönök összege 73 000 GBP és 200 000 GBP között változott, teljes összegük 698 300 GBP-t tett ki. E kölcsönöket olyan társaságoknak nyújtották, amelyek a kölcsön folyósításának ideje alatt vállalták, hogy szakszerűen ellenőrzött számlákat nyújtanak be, a vonatkozó nemzeti és közösségi higiéniai, egészségvédelmi és biztonsági előírásoknak megfelelően működnek, és hogy belépnek a Shetland Fish Processors' Associationbe.

| (9) | A Bizottság úgy vélte, hogy a rendelkezésre álló információ alapján nem volt megállapítható, hogy a program szerinti kölcsönöket egy átlagos piaci magánhitelező számára elfogadható feltételekkel nyújtották-e. Mivel úgy tűnt, hogy a kölcsönöket egy átlagos piaci magánhitelező számára elfogadhatóknál kedvezőbb körülmények között vagy feltételekkel nyújtották, a kedvezményezettek vélhetően olyan előnyben részesültek, amelyet a szokásos gazdasági körülmények között nem szereztek volna meg. Mivel ezen felül úgy vélték, hogy az érintett társaságok közvetlen versenyben állnak a halászati ágazat többi társaságával, a kölcsönök állami támogatásnak tűntek az EK-Szerződés 87. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság úgy vélte, hogy a rendelkezésre álló információ alapján nem volt megállapítható, hogy a program szerinti kölcsönöket egy átlagos piaci magánhitelező számára elfogadható feltételekkel nyújtották-e. Mivel úgy tűnt, hogy a kölcsönöket egy átlagos piaci magánhitelező számára elfogadhatóknál kedvezőbb körülmények között vagy feltételekkel nyújtották, a kedvezményezettek vélhetően olyan előnyben részesültek, amelyet a szokásos gazdasági körülmények között nem szereztek volna meg. Mivel ezen felül úgy vélték, hogy az érintett társaságok közvetlen versenyben állnak a halászati ágazat többi társaságával, a kölcsönök állami támogatásnak tűntek az EK-Szerződés 87. cikkének értelmében.

| (10) | Ami a kölcsönöknek mint állami támogatásnak az adott időszakban alkalmazandó, a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatással való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság kétségbe vonta, hogy a kölcsönöket kereskedelmi kölcsönnek lehetne tekinteni, ezért állami támogatásnak tekintette azokat. Ami a kölcsönöknek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság ezen felül kétségbe vonta, hogy a rendelkezésre álló információ alapján azokat úgy lehetne tekinteni, mint amelyek megfelelnek a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjaiban alkalmazandó, a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatásokban foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(10)

Ami a kölcsönöknek mint állami támogatásnak az adott időszakban alkalmazandó, a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatással való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság kétségbe vonta, hogy a kölcsönöket kereskedelmi kölcsönnek lehetne tekinteni, ezért állami támogatásnak tekintette azokat. Ami a kölcsönöknek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság ezen felül kétségbe vonta, hogy a rendelkezésre álló információ alapján azokat úgy lehetne tekinteni, mint amelyek megfelelnek a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjaiban alkalmazandó, a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatásokban foglalt feltételeknek.

III.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

| (11) | 2006. október 16-án, 2007. szeptember 4-én és 2008. február 27-én kelt levelében az Egyesült Királyság további információt szolgáltatott a programok keretében nyújtott kölcsönökről. |
| --- | --- |

(11)

2006. október 16-án, 2007. szeptember 4-én és 2008. február 27-én kelt levelében az Egyesült Királyság további információt szolgáltatott a programok keretében nyújtott kölcsönökről.

| (12) | Az Egyesült Királyság azt állította, hogy a kölcsönnyújtásra egy átlagos magánhitelező számára elfogadható körülmények között került sor, ezért a kölcsönök nem minősülnek állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyság azt állította, hogy a kölcsönnyújtásra egy átlagos magánhitelező számára elfogadható körülmények között került sor, ezért a kölcsönök nem minősülnek állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (13) | E tekintetben az Egyesült Királyság bemutatta a kölcsönnyújtás tekintetében alkalmazott kamatláb-politikát. A kamatlábakat az EK (UK) alapkamatlábbal egyeztetett tőkemegtérülés elérésének függvényében határozták meg, kockázatértékelést követően. Ez olyan kamatláb-politikát eredményezett, amelyben a javasolt kamatlábakat az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 2 %-ban határozták meg az alacsony kockázatú kölcsönök, az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 3 %-ban a közepes kockázatú kölcsönök, és az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 4 %-ban a nagy kockázatú kölcsönök tekintetében. Az Egyesült Királyság úgy vélte, hogy ez a politika összhangban van a piacgazdasági magánbefektető elvével. |
| --- | --- |

(13)

E tekintetben az Egyesült Királyság bemutatta a kölcsönnyújtás tekintetében alkalmazott kamatláb-politikát. A kamatlábakat az EK (UK) alapkamatlábbal egyeztetett tőkemegtérülés elérésének függvényében határozták meg, kockázatértékelést követően. Ez olyan kamatláb-politikát eredményezett, amelyben a javasolt kamatlábakat az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 2 %-ban határozták meg az alacsony kockázatú kölcsönök, az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 3 %-ban a közepes kockázatú kölcsönök, és az egyesült királyságbeli alapkamatláb + 4 %-ban a nagy kockázatú kölcsönök tekintetében. Az Egyesült Királyság úgy vélte, hogy ez a politika összhangban van a piacgazdasági magánbefektető elvével.

| (14) | Ami a lazactenyésztőknek a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás keretében nyújtott kölcsönt illeti, 15 kölcsönt nyújtottak 2000 szeptembere és 2003 januárja között. A feltételek és a kölcsönök kamatlábai a következőképpen változtak:










  Kedvezményezett | Időpont | Összeg (GBP) | A kölcsön a teljes projekt %-ában | Futamidő | Kamatláb %-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Johnson Seawell Ltd | 2000.06. | 250 000 | 24 | 20 hónap | 8,0 |
| North Atlantic Salmon Ltd | 2000.06. | 211 500 | 71,8 | 2 év | 8,0 |
| Hoove Salmon Ltd | 2000.06. | 87 000 | 51,1 | 21 hónap | 8,0 |
| Dury Salmon Ltd | 2000.06. | 250 000 | 64,3 | 2 év | 8,0 |
| Hoganess Salmon Ltd | 2000.09. | 213 000 | 72 | 2 év | 8,0 |
| North Isles Seafood Ltd | 2000.08. | 250 000 | 74,7 | 2 év | 8,0 |
| Bressay Salmon Ltd | 2000.06. | 156 300 | 74,9 | 2 év | 8,0 |
| Wester Sound Salmon Ltd | 2000.10. | 250 000 | 56,8 | 2 év | 8,0 |
| Scord Salmon (Shetland) Ltd | 2001.02. | 107 100 | 72,6 | 2 év | 7,5 |
| Hoove Salmon Ltd | 2001.07. | 226 481 | 73,2 | 2 év | 7,5 |
| Skerries Salmon Ltd | 2001.07. | 249 750 | 75,7 | 2 év | 7,5 |
| Unst Salmon Ltd | 2001.08. | 250 000 | 28,9 | 2 év | 7,5 |
| SSG Seafoods Ltd | 2002.04. | 250 000 | 30,2 | 2 év | 6,5 |
| Cro Lax Ltd | 2002.05. | 250 000 | 49,6 | 2 év | 6,5 |
| Aqua Farm Ltd | 2002.09. | 250 000 | 34,8 | 15 hónap | 6,5 |

(14)

Ami a lazactenyésztőknek a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás keretében nyújtott kölcsönt illeti, 15 kölcsönt nyújtottak 2000 szeptembere és 2003 januárja között. A feltételek és a kölcsönök kamatlábai a következőképpen változtak:

Kedvezményezett

Időpont

Összeg (GBP)

A kölcsön a teljes projekt %-ában

Futamidő

Kamatláb %-ban

Johnson Seawell Ltd

2000.06.

250 000

24

20 hónap

8,0

North Atlantic Salmon Ltd

2000.06.

211 500

71,8

2 év

8,0

Hoove Salmon Ltd

2000.06.

87 000

51,1

21 hónap

8,0

Dury Salmon Ltd

2000.06.

250 000

64,3

2 év

8,0

Hoganess Salmon Ltd

2000.09.

213 000

72

2 év

8,0

North Isles Seafood Ltd

2000.08.

250 000

74,7

2 év

8,0

Bressay Salmon Ltd

2000.06.

156 300

74,9

2 év

8,0

Wester Sound Salmon Ltd

2000.10.

250 000

56,8

2 év

8,0

Scord Salmon (Shetland) Ltd

2001.02.

107 100

72,6

2 év

7,5

Hoove Salmon Ltd

2001.07.

226 481

73,2

2 év

7,5

Skerries Salmon Ltd

2001.07.

249 750

75,7

2 év

7,5

Unst Salmon Ltd

2001.08.

250 000

28,9

2 év

7,5

SSG Seafoods Ltd

2002.04.

250 000

30,2

2 év

6,5

Cro Lax Ltd

2002.05.

250 000

49,6

2 év

6,5

Aqua Farm Ltd

2002.09.

250 000

34,8

15 hónap

6,5

| (15) | Az Egyesült Királyság azt állította, hogy e kölcsönök többségét a Bank of England alapkamatlába + 2 %-os, esetenként + 3 %-os kamatláb alkalmazásával folyósították. A törlesztési feltételeket a fiatal lazacok tenyészciklusához igazították. A futamidő általánosan mintegy 2 év volt, ahol a kamatot havonta kellett fizetni, a tőkét pedig a futamidő lejártakor, amelyet úgy alakítottak, hogy egybeessen a lehalászással. A hitelfedezeti ráták 24 és 75 % között változtak. |
| --- | --- |

(15)

Az Egyesült Királyság azt állította, hogy e kölcsönök többségét a Bank of England alapkamatlába + 2 %-os, esetenként + 3 %-os kamatláb alkalmazásával folyósították. A törlesztési feltételeket a fiatal lazacok tenyészciklusához igazították. A futamidő általánosan mintegy 2 év volt, ahol a kamatot havonta kellett fizetni, a tőkét pedig a futamidő lejártakor, amelyet úgy alakítottak, hogy egybeessen a lehalászással. A hitelfedezeti ráták 24 és 75 % között változtak.

| (16) | A kölcsönök biztosítása érdekében azokat azzal a feltétellel nyújtották, hogy a hitelező megszerezte a fiatal lazacok tulajdonjogát, így biztosítva a kölcsönt a felnőtt halak eladási értéke alapján. Az Egyesült Királyság azt állította, hogy egy átlagos piacon előrejelezhető, hogy a fiatal lazacok értéke a nevelési időszakban növekszik, ezért a hitelfedezeti ráta is javul ugyanebben az időszakban. Ezen felül, a folyósított kölcsönöket hullámzó biztosítékok is biztosították, amelyek nem csak a halak értékén keresztül adtak biztosítékot, hanem a társaság tulajdonában lévő valamennyi tárgyi eszközön, például halrácsokon, engedélyeken, stb. keresztül is. |
| --- | --- |

(16)

A kölcsönök biztosítása érdekében azokat azzal a feltétellel nyújtották, hogy a hitelező megszerezte a fiatal lazacok tulajdonjogát, így biztosítva a kölcsönt a felnőtt halak eladási értéke alapján. Az Egyesült Királyság azt állította, hogy egy átlagos piacon előrejelezhető, hogy a fiatal lazacok értéke a nevelési időszakban növekszik, ezért a hitelfedezeti ráta is javul ugyanebben az időszakban. Ezen felül, a folyósított kölcsönöket hullámzó biztosítékok is biztosították, amelyek nem csak a halak értékén keresztül adtak biztosítékot, hanem a társaság tulajdonában lévő valamennyi tárgyi eszközön, például halrácsokon, engedélyeken, stb. keresztül is.

| (17) | Az Egyesült Királyság végül megadta azoknak a vállalkozásoknak a részletes adatait, amelyeknek a kölcsönt folyósították, a jegyzett tőkéjüket, a beruházások idején és az azt megelőző 12 hónapban bekövetkező tőkeveszteség százalékos arányát, az azt igazoló információt, hogy a vállalkozások egyike sem állt fizetésképtelenségi eljárás alatt a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjában, a vállalkozások által benyújtott azon pénzügyi előrejelzéseket, amelyek bizonyították pénzügyi életképességüket a kérelmezés időpontjában, valamint az egyes kölcsönök tekintetében a sajátos biztosítékokról és a besorolási rendelkezésekről szóló információkat illetően. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Királyság végül megadta azoknak a vállalkozásoknak a részletes adatait, amelyeknek a kölcsönt folyósították, a jegyzett tőkéjüket, a beruházások idején és az azt megelőző 12 hónapban bekövetkező tőkeveszteség százalékos arányát, az azt igazoló információt, hogy a vállalkozások egyike sem állt fizetésképtelenségi eljárás alatt a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjában, a vállalkozások által benyújtott azon pénzügyi előrejelzéseket, amelyek bizonyították pénzügyi életképességüket a kérelmezés időpontjában, valamint az egyes kölcsönök tekintetében a sajátos biztosítékokról és a besorolási rendelkezésekről szóló információkat illetően.

| (18) | A halfeldolgozóknak a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében a következő kölcsönöket nyújtották:










  Kedvezményezett | Időpont | A kölcsön összege (GBP) | A kölcsön a teljes projekt %-ában | Futamidő | Kamatláb %-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lerwick Fish Traders Ltd | 1996.05. | 200 000 | 24,4 | 10 év | 7,75 |
| Shetland Seafood Specialities Ltd | 1996.10. | 73 000 | 39,2 | 10 év | 9,0 |
| Whalsay Fish Processing Ltd | 1997.08. | 173 000 | 36,6 | 10 év | 8,0 |
| D Watt (Shetland) Ltd | 1998.12. | 110 000 | 21,6 | 10 év | 8,0/5,0 (4) |
| D Watt (Shetland) Ltd | 2002.05. | 142 002 | 39,1 | 7 év | 6,5 |

(18)

A halfeldolgozóknak a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében a következő kölcsönöket nyújtották:

Kedvezményezett

Időpont

A kölcsön összege (GBP)

A kölcsön a teljes projekt %-ában

Futamidő

Kamatláb %-ban

Lerwick Fish Traders Ltd

1996.05.

200 000

24,4

10 év

7,75

Shetland Seafood Specialities Ltd

1996.10.

73 000

39,2

10 év

9,0

Whalsay Fish Processing Ltd

1997.08.

173 000

36,6

10 év

8,0

D Watt (Shetland) Ltd

1998.12.

110 000

21,6

10 év

8,0/5,0 (4)

D Watt (Shetland) Ltd

2002.05.

142 002

39,1

7 év

6,5

| (19) | Az Egyesült Királyság azt állította, hogy egyetlen kivétellel valamennyi kölcsön kamatlába meghaladta mind a Bank of England alapkamatlábát, mind az EK (UK) referencia-kamatlábát; a kölcsönöket általában berendezésre és 10 éves futamidőre nyújtották; a feltételeket úgy alakították ki, hogy összhangban legyenek azokkal a feltételekkel, amelyeket egy átlagos kereskedelmi hitelező kínálna, és mindent egybevéve, a hitelbiztosítéki ráta nem haladta meg a 40 %-ot. A kölcsönöket jelzálog és hullámzó biztosítékok biztosították. |
| --- | --- |

(19)

Az Egyesült Királyság azt állította, hogy egyetlen kivétellel valamennyi kölcsön kamatlába meghaladta mind a Bank of England alapkamatlábát, mind az EK (UK) referencia-kamatlábát; a kölcsönöket általában berendezésre és 10 éves futamidőre nyújtották; a feltételeket úgy alakították ki, hogy összhangban legyenek azokkal a feltételekkel, amelyeket egy átlagos kereskedelmi hitelező kínálna, és mindent egybevéve, a hitelbiztosítéki ráta nem haladta meg a 40 %-ot. A kölcsönöket jelzálog és hullámzó biztosítékok biztosították.

| (20) | Az Egyesült Királyság megadta azoknak a vállalkozásoknak a részletes adatait, amelyeknek a kölcsönt folyósították, a jegyzett tőkéjüket, a beruházások idején és az azt megelőző 12 hónapban bekövetkező tőkeveszteség százalékos arányát, az azt igazoló információt, hogy a vállalkozások egyike sem állt fizetésképtelenségi eljárás alatt a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjában, a vállalkozások által benyújtott azon pénzügyi előrejelzéseket, amelyek bizonyították pénzügyi életképességüket a kérelmezés időpontjában, valamint az egyes kölcsönök tekintetében a sajátos biztosítékokról és a besorolási rendelkezésekről szóló információkat illetően. |
| --- | --- |

(20)

Az Egyesült Királyság megadta azoknak a vállalkozásoknak a részletes adatait, amelyeknek a kölcsönt folyósították, a jegyzett tőkéjüket, a beruházások idején és az azt megelőző 12 hónapban bekövetkező tőkeveszteség százalékos arányát, az azt igazoló információt, hogy a vállalkozások egyike sem állt fizetésképtelenségi eljárás alatt a támogatásnyújtás vonatkozó időpontjában, a vállalkozások által benyújtott azon pénzügyi előrejelzéseket, amelyek bizonyították pénzügyi életképességüket a kérelmezés időpontjában, valamint az egyes kölcsönök tekintetében a sajátos biztosítékokról és a besorolási rendelkezésekről szóló információkat illetően.

| (21) | Végül a D Watt (Shetland) Ltd. számára 1998-ban nyújtott kölcsön tekintetében az Egyesült Királyság kifejtette, hogy jóllehet e kölcsön eredeti kamatlába 8 % volt, azt egy 20 000 GBP összegű kamatkönnyítési támogatáson keresztül 5 %-ra csökkentették, amelyet a Shetland Islands Council közvetlenül a hitelezőnek fizetett meg. Az Egyesült Királyság kijelentette, hogy a támogatási elemet közvetlenül a hitelfelvevőnek is kifizethette volna, mivel az jogosult volt támogatásra. A könnyebb ügykezelés érdekében azonban a hitelezőnek fizették meg a támogatást, és csökkentették a kölcsön kamatát. |
| --- | --- |

(21)

Végül a D Watt (Shetland) Ltd. számára 1998-ban nyújtott kölcsön tekintetében az Egyesült Királyság kifejtette, hogy jóllehet e kölcsön eredeti kamatlába 8 % volt, azt egy 20 000 GBP összegű kamatkönnyítési támogatáson keresztül 5 %-ra csökkentették, amelyet a Shetland Islands Council közvetlenül a hitelezőnek fizetett meg. Az Egyesült Királyság kijelentette, hogy a támogatási elemet közvetlenül a hitelfelvevőnek is kifizethette volna, mivel az jogosult volt támogatásra. A könnyebb ügykezelés érdekében azonban a hitelezőnek fizették meg a támogatást, és csökkentették a kölcsön kamatát.

| (22) | Az Egyesült Királyság úgy vélte, hogy még ha a Bizottság úgy is tekintené, hogy a kölcsönök nem kereskedelmi kölcsönök, azok összeegyeztethetők a vonatkozó állami támogatási szabályokkal. |
| --- | --- |

(22)

Az Egyesült Királyság úgy vélte, hogy még ha a Bizottság úgy is tekintené, hogy a kölcsönök nem kereskedelmi kölcsönök, azok összeegyeztethetők a vonatkozó állami támogatási szabályokkal.

| (23) | Végül, az Egyesült Királyság rámutatott arra, hogy ha a Bizottság elutasító határozatot hozna, a 2003. június 3-a előtt folyósított támogatásokat nem lehetne visszakövetelni, mivel az ellentétes lenne a jogos elvárások védelmének elvével. E tekintetben az Egyesült Királyság hivatkozott a halászati kvóták Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) történő megvásárlásához nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i 2003/612/EK bizottsági határozatra (5), valamint a Shetland Leasing and Property Developments Ltd. Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) végzett beruházásairól szóló, 2005. december 7-i 2006/226/EK bizottsági határozatra (6), és azt állította, hogy 2003. június 3-ig a Shetland Islands Council jogosan tekintette a felhasznált finanszírozást magánfinanszírozásnak és nem államinak. |
| --- | --- |

(23)

Végül, az Egyesült Királyság rámutatott arra, hogy ha a Bizottság elutasító határozatot hozna, a 2003. június 3-a előtt folyósított támogatásokat nem lehetne visszakövetelni, mivel az ellentétes lenne a jogos elvárások védelmének elvével. E tekintetben az Egyesült Királyság hivatkozott a halászati kvóták Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) történő megvásárlásához nyújtott kölcsönökről szóló, 2003. június 3-i 2003/612/EK bizottsági határozatra (5), valamint a Shetland Leasing and Property Developments Ltd. Shetland-szigeteken (Egyesült Királyság) végzett beruházásairól szóló, 2005. december 7-i 2006/226/EK bizottsági határozatra (6), és azt állította, hogy 2003. június 3-ig a Shetland Islands Council jogosan tekintette a felhasznált finanszírozást magánfinanszírozásnak és nem államinak.

IV.   ÉRTÉKELÉS

| (24) | Először azt kell meghatározni, hogy az intézkedést állami támogatásnak lehet-e tekintetni, és ha igen, a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(24)

Először azt kell meghatározni, hogy az intézkedést állami támogatásnak lehet-e tekintetni, és ha igen, a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

| (25) | Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(25)

Az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében „ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (26) | Az állandó ítélkezési gyakorlat (7) értelmében az állam vagy egy állami ellenőrzés alatt álló jogalany által egy adott vállalkozásnak nyújtott kölcsön előnyben részesítheti az adott vállalkozást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ha a hitelfelvevő számára kedvezőbb feltételeket állapít meg azoknál, mint amilyeneket az a tőkepiacon elérhetett volna. |
| --- | --- |

(26)

Az állandó ítélkezési gyakorlat (7) értelmében az állam vagy egy állami ellenőrzés alatt álló jogalany által egy adott vállalkozásnak nyújtott kölcsön előnyben részesítheti az adott vállalkozást az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében, ha a hitelfelvevő számára kedvezőbb feltételeket állapít meg azoknál, mint amilyeneket az a tőkepiacon elérhetett volna.

| (27) | Az annak megállapítására szolgáló megfelelő módszer, hogy egy adott kölcsön állami támogatás-e, az annak a meghatározásával kapcsolatos kritérium alkalmazása, hogy a vállalkozás milyen mértékben lett volna képes a kérdéses összegek megszerzésére a magán-tőkepiacokon hasonló feltételek mellett. |
| --- | --- |

(27)

Az annak megállapítására szolgáló megfelelő módszer, hogy egy adott kölcsön állami támogatás-e, az annak a meghatározásával kapcsolatos kritérium alkalmazása, hogy a vállalkozás milyen mértékben lett volna képes a kérdéses összegek megszerzésére a magán-tőkepiacokon hasonló feltételek mellett.

| (28) | A kölcsönnek a magán-tőkepiacokkal összehasonlított értékelésénél a lényeges tényezők különösen a futamidő és a kölcsön összege, a hitelfelvevő késedelmének kockázata, a kamatláb, az adott biztosíték jellege és a besorolási rendelkezés. |
| --- | --- |

(28)

A kölcsönnek a magán-tőkepiacokkal összehasonlított értékelésénél a lényeges tényezők különösen a futamidő és a kölcsön összege, a hitelfelvevő késedelmének kockázata, a kamatláb, az adott biztosíték jellege és a besorolási rendelkezés.

| (29) | Ami e kölcsönök kamatlábát illeti, az összehasonlításhoz referencia-értékként használandó piaci kamatláb a Bizottság által a referencia és diszkont ráták megállapítási módjáról szóló bizottsági közleménnyel (8) összhangban megállapított referencia-kamatláb. Az így meghatározott referencia-kamatláb küszöb-kamatláb, amely különleges kockázattal járó helyzetekben növelhető (például, ha a vállalkozás nehéz helyzetben van, vagy ha a bankok által általában követelt biztosítékot nem biztosítják). Ezekben az esetekben a díj 400 bázisponttal növelhető, vagy, ha egyetlen magánbank sem adta volna meg az adott kölcsönt, annál is többel. |
| --- | --- |

(29)

Ami e kölcsönök kamatlábát illeti, az összehasonlításhoz referencia-értékként használandó piaci kamatláb a Bizottság által a referencia és diszkont ráták megállapítási módjáról szóló bizottsági közleménnyel (8) összhangban megállapított referencia-kamatláb. Az így meghatározott referencia-kamatláb küszöb-kamatláb, amely különleges kockázattal járó helyzetekben növelhető (például, ha a vállalkozás nehéz helyzetben van, vagy ha a bankok által általában követelt biztosítékot nem biztosítják). Ezekben az esetekben a díj 400 bázisponttal növelhető, vagy, ha egyetlen magánbank sem adta volna meg az adott kölcsönt, annál is többel.

| (30) | Az alábbi táblázat összehasonlítja a programok keretében alkalmazott kamatlábakat az a támogatásnyújtás idején alkalmazandó közösségi referencia-kamatlábbal.








  Kedvezményezett | Időpont | Alkalmazott kamatláb %-ban | EU referencia-kamatláb %-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program |
| Lerwick Fish Traders Ltd | 1996.05. | 7,75 | 11,18 |
| Shetland Seafood Specialities Ltd | 1996.10. | 9,0 | 10,26 |
| Whalsay Fish Processing Ltd | 1997.08. | 8,0 | 8,15 |
| D Watt (Shetland) Ltd | 1998.12. | 8,0/5,0 (9) | 7,77 |
| D Watt (Shetland) Ltd | 2002.05. | 6,5 | 6,01 |
| Kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás |
| Johnson Seawell Ltd | 2000.06. | 8,0 | 7,64 |
| North Atlantic Salmon Ltd | 2000.06. | 8,0 | 7,64 |
| Hoove Salmon Ltd | 2000.06. | 8,0 | 7,64 |
| Dury Salmon Ltd | 2000.06. | 8,0 | 7,64 |
| Hoganess Salmon Ltd | 2000.09. | 8,0 | 7,64 |
| North Isles Seafood Ltd | 2000.08. | 8,0 | 7,64 |
| Bressay Salmon Ltd | 2000.06. | 8,0 | 7,06 |
| Wester Sound Salmon Ltd | 2000.10. | 8,0 | 7,06 |
| Scord Salmon (Shetland) Ltd | 2001.02. | 7,5 | 7,06 |
| Hoove Salmon Ltd | 2001.07. | 7,5 | 7,06 |
| Skerries Salmon Ltd | 2001.07. | 7,5 | 7,06 |
| Unst Salmon Ltd | 2001.08. | 7,5 | 6,01 |
| SSG Seafoods Ltd | 2002.04. | 6,5 | 6,01 |
| Cro Lax Ltd | 2002.05. | 6,5 | 6,01 |
| Aqua Farm Ltd | 2002.09. | 6,5 | 6,01 |

(30)

Az alábbi táblázat összehasonlítja a programok keretében alkalmazott kamatlábakat az a támogatásnyújtás idején alkalmazandó közösségi referencia-kamatlábbal.

Kedvezményezett

Időpont

Alkalmazott kamatláb %-ban

EU referencia-kamatláb %-ban

Kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program

Lerwick Fish Traders Ltd

1996.05.

7,75

11,18

Shetland Seafood Specialities Ltd

1996.10.

9,0

10,26

Whalsay Fish Processing Ltd

1997.08.

8,0

8,15

D Watt (Shetland) Ltd

1998.12.

8,0/5,0 (9)

7,77

D Watt (Shetland) Ltd

2002.05.

6,5

6,01

Kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás

Johnson Seawell Ltd

2000.06.

8,0

7,64

North Atlantic Salmon Ltd

2000.06.

8,0

7,64

Hoove Salmon Ltd

2000.06.

8,0

7,64

Dury Salmon Ltd

2000.06.

8,0

7,64

Hoganess Salmon Ltd

2000.09.

8,0

7,64

North Isles Seafood Ltd

2000.08.

8,0

7,64

Bressay Salmon Ltd

2000.06.

8,0

7,06

Wester Sound Salmon Ltd

2000.10.

8,0

7,06

Scord Salmon (Shetland) Ltd

2001.02.

7,5

7,06

Hoove Salmon Ltd

2001.07.

7,5

7,06

Skerries Salmon Ltd

2001.07.

7,5

7,06

Unst Salmon Ltd

2001.08.

7,5

6,01

SSG Seafoods Ltd

2002.04.

6,5

6,01

Cro Lax Ltd

2002.05.

6,5

6,01

Aqua Farm Ltd

2002.09.

6,5

6,01

| (31) | A kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd., 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd. és 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processing Ltd. számára folyósított három kölcsön esetében az alkalmazott kamatlábak alacsonyabbak voltak a közösségi referencia-kamatlábnál. Ezen felül, az 1998-ban a D Wattnak (Shetland) folyósított kölcsön kamatlábát, jóllehet eredetileg meghaladta a közösségi referencia-kamatlábat, kamatkönnyítési támogatás útján a közösségi referencia-kamatláb szintje alá csökkentették. E kölcsönöket tehát úgy kell tekinteni, hogy a tőkepiacon uralkodó feltételeknél kedvezőbb feltételekkel nyújtották, és ennek következtében mint amelyek előnyben részesítik az érintett vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(31)

A kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd., 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd. és 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processing Ltd. számára folyósított három kölcsön esetében az alkalmazott kamatlábak alacsonyabbak voltak a közösségi referencia-kamatlábnál. Ezen felül, az 1998-ban a D Wattnak (Shetland) folyósított kölcsön kamatlábát, jóllehet eredetileg meghaladta a közösségi referencia-kamatlábat, kamatkönnyítési támogatás útján a közösségi referencia-kamatláb szintje alá csökkentették. E kölcsönöket tehát úgy kell tekinteni, hogy a tőkepiacon uralkodó feltételeknél kedvezőbb feltételekkel nyújtották, és ennek következtében mint amelyek előnyben részesítik az érintett vállalkozásokat.

| (32) | Megállapítható azonban, hogy a többi, a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program és a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében 2000 szeptemberétől folyósított kölcsönre alkalmazandó kamatlábak mind meghaladták a vonatkozó kölcsönök folyósításának idején alkalmazandó közösségi referencia-kamatlábat, és ezért azokat a tőkepiacon uralkodó szokásos piaci feltételekkel is lehetett volna folyósítani. Ebből következően fontos megállapítani, hogy e kölcsönök egyéb szempontjai hogyan hasonlíthatók a szokásos piaci feltételekkel nyújtott kölcsönökéhez. |
| --- | --- |

(32)

Megállapítható azonban, hogy a többi, a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program és a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében 2000 szeptemberétől folyósított kölcsönre alkalmazandó kamatlábak mind meghaladták a vonatkozó kölcsönök folyósításának idején alkalmazandó közösségi referencia-kamatlábat, és ezért azokat a tőkepiacon uralkodó szokásos piaci feltételekkel is lehetett volna folyósítani. Ebből következően fontos megállapítani, hogy e kölcsönök egyéb szempontjai hogyan hasonlíthatók a szokásos piaci feltételekkel nyújtott kölcsönökéhez.

| (33) | Az Egyesült Királyság által az egyes vállalkozások pénzügyi helyzetéről átadott információ azt mutatja, hogy a kölcsönöket a (13) preambulumbekezdésben említett kamatláb-politikával összhangban nyújtották, és esetről esetre kockázatértékelésnek vetették alá, amely lehetővé tette a támogatást nyújtó hatóság számára, hogy a futamidőt, a kamatlábat, a biztosítékokat és a besorolási rendelkezéseket az egyes kölcsönök tekintetében esetről esetre határozza meg, az adott kölcsönnel kapcsolatos tényleges kockázattól függően és a szokásos kereskedelmi feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(33)

Az Egyesült Királyság által az egyes vállalkozások pénzügyi helyzetéről átadott információ azt mutatja, hogy a kölcsönöket a (13) preambulumbekezdésben említett kamatláb-politikával összhangban nyújtották, és esetről esetre kockázatértékelésnek vetették alá, amely lehetővé tette a támogatást nyújtó hatóság számára, hogy a futamidőt, a kamatlábat, a biztosítékokat és a besorolási rendelkezéseket az egyes kölcsönök tekintetében esetről esetre határozza meg, az adott kölcsönnel kapcsolatos tényleges kockázattól függően és a szokásos kereskedelmi feltételekkel összhangban.

| (34) | E tekintetben különösen meg kell említeni, hogy a vonatkozó kölcsönök folyósításának idején a vállalkozások egyike sem volt nehéz helyzetben a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) értelmében. Ennek következtében, tekintettel a hitelfelvevő mulasztásának kockázatára, meg kell jegyezni azt is, hogy jóllehet egyes vállalkozások tekintetében nagyobb volt a mulasztás kockázata, mint másoknál, e kockázatot magasabb kamatlábakkal kombinált többlet-biztosítékokkal ellensúlyozták oly módon, amely hasonlítható az ezen ágazatban nyújtott kölcsönökre vonatkozó szokásos magánpiaci feltételekhez. |
| --- | --- |

(34)

E tekintetben különösen meg kell említeni, hogy a vonatkozó kölcsönök folyósításának idején a vállalkozások egyike sem volt nehéz helyzetben a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) értelmében. Ennek következtében, tekintettel a hitelfelvevő mulasztásának kockázatára, meg kell jegyezni azt is, hogy jóllehet egyes vállalkozások tekintetében nagyobb volt a mulasztás kockázata, mint másoknál, e kockázatot magasabb kamatlábakkal kombinált többlet-biztosítékokkal ellensúlyozták oly módon, amely hasonlítható az ezen ágazatban nyújtott kölcsönökre vonatkozó szokásos magánpiaci feltételekhez.

| (35) | Ebből következően megállapítható, hogy a 2000 szeptemberétől nyújtott kölcsönöket hasonlónak lehet tekintetni azzal, amelyet egy piacgazdasági magánhitelező nyújtott volna ugyanilyen feltételekkel, és hogy e kölcsönöket ezért olyan feltételekkel nyújtották, amelyek nem voltak kedvezőbbek a szokásos piaci feltételeknél. |
| --- | --- |

(35)

Ebből következően megállapítható, hogy a 2000 szeptemberétől nyújtott kölcsönöket hasonlónak lehet tekintetni azzal, amelyet egy piacgazdasági magánhitelező nyújtott volna ugyanilyen feltételekkel, és hogy e kölcsönöket ezért olyan feltételekkel nyújtották, amelyek nem voltak kedvezőbbek a szokásos piaci feltételeknél.

| (36) | A szokásos piaci feltételeket tükröző feltételekkel nyújtott kölcsönök nem részesítik előnyben a kölcsön kedvezményezettjeit más piaci szereplőkkel szemben, és így – az érintett vállalkozások előnyben részesítésének hiányában – ezeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(36)

A szokásos piaci feltételeket tükröző feltételekkel nyújtott kölcsönök nem részesítik előnyben a kölcsön kedvezményezettjeit más piaci szereplőkkel szemben, és így – az érintett vállalkozások előnyben részesítésének hiányában – ezeket nem lehet állami támogatásnak tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (37) | A kérdéses vállalkozások közvetlen versenyben állnak a halászati ágazat más társaságaival, különösen a halfeldolgozó ágazatban, mind az Egyesült Királyságban, mind a többi tagállamban, s ezt a versenyt a kölcsönök torzítják vagy torzulással fenyegetik. Ebből következően e kölcsönöket állami támogatásnak kell tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(37)

A kérdéses vállalkozások közvetlen versenyben állnak a halászati ágazat más társaságaival, különösen a halfeldolgozó ágazatban, mind az Egyesült Királyságban, mind a többi tagállamban, s ezt a versenyt a kölcsönök torzítják vagy torzulással fenyegetik. Ebből következően e kölcsönöket állami támogatásnak kell tekinteni a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (38) | Az állami támogatást összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani a közös piaccal, ha megfelel az EK-Szerződésben előírt kivételek egyikének. A halászati ágazatnak nyújtott állami támogatások tekintetében az állami támogatási intézkedések akkor egyeztethetők össze a közös piaccal, ha megfelelnek a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló, alkalmazandó iránymutatás feltételeinek. |
| --- | --- |

(38)

Az állami támogatást összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani a közös piaccal, ha megfelel az EK-Szerződésben előírt kivételek egyikének. A halászati ágazatnak nyújtott állami támogatások tekintetében az állami támogatási intézkedések akkor egyeztethetők össze a közös piaccal, ha megfelelnek a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló, alkalmazandó iránymutatás feltételeinek.

| (39) | A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló jelenlegi iránymutatás (11) 5.3. pontjának második bekezdése szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást létrehozó közigazgatási aktus hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni. Mivel ez az értékelés négy, 1996-ban, 1997-ben és 1998-ban nyújtott kölcsönt érint, a támogatásnak a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló 1994. évi (12) (az „1994. évi iránymutatás”) és 1997. évi (13) (az „1997. évi iránymutatás”) iránymutatással való összeegyeztethetőségét kell értékelni. |
| --- | --- |

(39)

A halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló jelenlegi iránymutatás (11) 5.3. pontjának második bekezdése szerint a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatást” a támogatást létrehozó közigazgatási aktus hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatásokkal összhangban fogják értékelni. Mivel ez az értékelés négy, 1996-ban, 1997-ben és 1998-ban nyújtott kölcsönt érint, a támogatásnak a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló 1994. évi (12) (az „1994. évi iránymutatás”) és 1997. évi (13) (az „1997. évi iránymutatás”) iránymutatással való összeegyeztethetőségét kell értékelni.

| (40) | Az 1994. évi iránymutatás 2.3. pontja kimondja, hogy a halászati termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott beruházási támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, ha a támogatásnyújtás feltételei hasonlóak a halászati és akvakultúra-ágazat számára, valamint az ágazat termékeinek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó kritériumok és feltételek megállapításáról szóló, 1993. december 21-i 3699/1993/EK tanácsi rendeletben (14) foglalt feltételekhez, és legalább olyan szigorúak, feltéve, hogy a támogatás szintje - támogatás-egyenértékben kifejezve nem haladja meg az említett rendelet IV. mellékletében megengedett nemzeti és közösségi támogatások teljes összegét. |
| --- | --- |

(40)

Az 1994. évi iránymutatás 2.3. pontja kimondja, hogy a halászati termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott beruházási támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, ha a támogatásnyújtás feltételei hasonlóak a halászati és akvakultúra-ágazat számára, valamint az ágazat termékeinek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó kritériumok és feltételek megállapításáról szóló, 1993. december 21-i 3699/1993/EK tanácsi rendeletben (14) foglalt feltételekhez, és legalább olyan szigorúak, feltéve, hogy a támogatás szintje - támogatás-egyenértékben kifejezve nem haladja meg az említett rendelet IV. mellékletében megengedett nemzeti és közösségi támogatások teljes összegét.

| (41) | A 3699/93/EK rendelet 11. cikkének és III. melléklete 2.4. pontjának megfelelően, a támogatható beruházásoknak különösen épületek és létesítmények kivitelezéséhez és beszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzéséhez, és a különösen a versenyképesség javítását szolgáló új technológiák alkalmazásához kell kapcsolódniuk. A beruházás nem támogatható, ha olyan halászati és akvakultúra-termékeket érint, amelyeket az emberi fogyasztástól eltérő céllal használnak vagy dolgoznak fel, kivéve a kizárólag a halászati és az akvakultúra-termékek hulladékainak kezelésére, feldolgozására és forgalmazására irányuló beruházásokat. |
| --- | --- |

(41)

A 3699/93/EK rendelet 11. cikkének és III. melléklete 2.4. pontjának megfelelően, a támogatható beruházásoknak különösen épületek és létesítmények kivitelezéséhez és beszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzéséhez, és a különösen a versenyképesség javítását szolgáló új technológiák alkalmazásához kell kapcsolódniuk. A beruházás nem támogatható, ha olyan halászati és akvakultúra-termékeket érint, amelyeket az emberi fogyasztástól eltérő céllal használnak vagy dolgoznak fel, kivéve a kizárólag a halászati és az akvakultúra-termékek hulladékainak kezelésére, feldolgozására és forgalmazására irányuló beruházásokat.

| (42) | Az 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd. számára nyújtott 200 000 GBP arra szolgált, hogy segítse egy lazactartósító és -feldolgozó üzem létesítésének finanszírozását. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen épületek és létesítmények kivitelezésével és új berendezések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket. |
| --- | --- |

(42)

Az 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd. számára nyújtott 200 000 GBP arra szolgált, hogy segítse egy lazactartósító és -feldolgozó üzem létesítésének finanszírozását. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen épületek és létesítmények kivitelezésével és új berendezések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket.

| (43) | Az 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd. számára nyújtott 73 000 GBP összegű kölcsön arra szolgált, hogy segítse egy leveselőállító sor beszerzését, üzembe helyezését és felszerelését. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket. |
| --- | --- |

(43)

Az 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd. számára nyújtott 73 000 GBP összegű kölcsön arra szolgált, hogy segítse egy leveselőállító sor beszerzését, üzembe helyezését és felszerelését. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket.

| (44) | Ami az 1997-ben és 1998-ban nyújtott kölcsönöket illeti, az 1997. évi iránymutatás 2.3. pontja megismétli az 1994. iránymutatásban korábban megállapított, a (39) preambulumbekezdésben említett feltételeket. Így a támogatást a 3699/93/EK rendelet feltételei szerint kell értékelni. |
| --- | --- |

(44)

Ami az 1997-ben és 1998-ban nyújtott kölcsönöket illeti, az 1997. évi iránymutatás 2.3. pontja megismétli az 1994. iránymutatásban korábban megállapított, a (39) preambulumbekezdésben említett feltételeket. Így a támogatást a 3699/93/EK rendelet feltételei szerint kell értékelni.

| (45) | Az 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processors Ltd. számára nyújtott 173 000 GBP összegű kölcsön egy halfeldolgozó-sornak és egy hűtő létesítménynek a meglévő üzemben történő üzembe helyezésére irányuló projektre vonatkozott. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket. |
| --- | --- |

(45)

Az 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processors Ltd. számára nyújtott 173 000 GBP összegű kölcsön egy halfeldolgozó-sornak és egy hűtő létesítménynek a meglévő üzemben történő üzembe helyezésére irányuló projektre vonatkozott. Ez a projekt a (40) és (41) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket.

| (46) | Ami a D Watt (Shetland) Ltd. számára 1998 decemberében nyújtott támogatást illeti, a 3699/93/EK rendelet helyébe a halászati és akvakultúra-ágazat számára, valamint az ágazat termékeinek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó kritériumok és feltételek megállapításáról szóló, 1998. november 3-i 2468/1998/EK tanácsi rendelet (15) lépett. A 2468/1998/EK rendelet 20. cikkének megfelelően a 3699/93/EK rendeletre történő hivatkozások az új rendeletre történő hivatkozásként értelmezendők. A halászati termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott beruházási támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket a 2468/1998/EK rendelet 11. cikke és II. mellékletének 2.4. pontja állapítja meg. |
| --- | --- |

(46)

Ami a D Watt (Shetland) Ltd. számára 1998 decemberében nyújtott támogatást illeti, a 3699/93/EK rendelet helyébe a halászati és akvakultúra-ágazat számára, valamint az ágazat termékeinek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó kritériumok és feltételek megállapításáról szóló, 1998. november 3-i 2468/1998/EK tanácsi rendelet (15) lépett. A 2468/1998/EK rendelet 20. cikkének megfelelően a 3699/93/EK rendeletre történő hivatkozások az új rendeletre történő hivatkozásként értelmezendők. A halászati termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott beruházási támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket a 2468/1998/EK rendelet 11. cikke és II. mellékletének 2.4. pontja állapítja meg.

| (47) | A 2468/1998/EK rendelet 11. cikkének és II. melléklete 2.4. pontjának megfelelően, a támogatható beruházásoknak különösen épületek és létesítmények kivitelezéséhez és beszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzéséhez (beleértve különösen az adatfeldolgozó és adatátviteli eszközöket) kell kapcsolódniuk. A beruházás nem támogatható, ha olyan halászati és akvakultúra-termékeket érint, amelyeket az emberi fogyasztástól eltérő céllal használnak vagy dolgoznak fel, kivéve a kizárólag a halászati és akvakultúra-termékek hulladékainak kezelésére, feldolgozására és forgalmazására irányuló beruházásokat. |
| --- | --- |

(47)

A 2468/1998/EK rendelet 11. cikkének és II. melléklete 2.4. pontjának megfelelően, a támogatható beruházásoknak különösen épületek és létesítmények kivitelezéséhez és beszerzéséhez, a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzéséhez (beleértve különösen az adatfeldolgozó és adatátviteli eszközöket) kell kapcsolódniuk. A beruházás nem támogatható, ha olyan halászati és akvakultúra-termékeket érint, amelyeket az emberi fogyasztástól eltérő céllal használnak vagy dolgoznak fel, kivéve a kizárólag a halászati és akvakultúra-termékek hulladékainak kezelésére, feldolgozására és forgalmazására irányuló beruházásokat.

| (48) | Az 1998 decemberében a D Watt (Shetland) Ltd. számára folyósított 110 000 GBP összegű kölcsönt egy új kagylófeldolgozó üzem megépítéséhez és berendezéséhez adták. Ez a projekt a (47) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket. |
| --- | --- |

(48)

Az 1998 decemberében a D Watt (Shetland) Ltd. számára folyósított 110 000 GBP összegű kölcsönt egy új kagylófeldolgozó üzem megépítéséhez és berendezéséhez adták. Ez a projekt a (47) preambulumbekezdésben vázolt követelmények alkalmazási körébe tartozik. Különösen a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozásához és forgalmazásához a kirakodás ideje és a végterméki szakasz közötti időszakban szükséges új berendezések és felszerelések beszerzésével kapcsolatos beruházásokhoz nyújtott támogatást érint. Ezen felül, a beruházások nem érintettek az emberi fogyasztástól eltérő céllal történő felhasználásra és feldolgozásra szánt halászati és akvakultúra-termékeket.

| (49) | A 3699/93/EK rendelet IV. mellékletének és a 2468/1998/EK rendelet III. mellékletének megfelelően támogatás az elszámolható költségek 50 %-áig nyújtható. |
| --- | --- |

(49)

A 3699/93/EK rendelet IV. mellékletének és a 2468/1998/EK rendelet III. mellékletének megfelelően támogatás az elszámolható költségek 50 %-áig nyújtható.

| (50) | A Lerwick Fish Traders Ltd. számára folyósított 200 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 819 672 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 24,4 %-át fedezte. A kölcsönt 108 egyenlő, 2 784,94 GBP összegű havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 7,75 % volt, összehasonlítva a 11,18 %-os közösségi referencia-kamatlábbal. |
| --- | --- |

(50)

A Lerwick Fish Traders Ltd. számára folyósított 200 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 819 672 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 24,4 %-át fedezte. A kölcsönt 108 egyenlő, 2 784,94 GBP összegű havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 7,75 % volt, összehasonlítva a 11,18 %-os közösségi referencia-kamatlábbal.

| (51) | A Shetland Seafood Specialities Ltd. számára folyósított 73 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 186 000 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 39,2 %-át fedezte. A kölcsönt 120 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 9 % volt, összehasonlítva a 10,26 %-os közösségi referencia-kamatlábbal. |
| --- | --- |

(51)

A Shetland Seafood Specialities Ltd. számára folyósított 73 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 186 000 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 39,2 %-át fedezte. A kölcsönt 120 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 9 % volt, összehasonlítva a 10,26 %-os közösségi referencia-kamatlábbal.

| (52) | A Whalsay Fish Processors Ltd. számára folyósított 173 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 473 150 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 36,6 %-át fedezte. A kölcsönt 96 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni, a kölcsön vagy annak első részlete folyósítását követő 24 hónappal kezdődően. Az alkalmazandó kamatláb 8 % volt, összehasonlítva a 8,15 %-os közösségi referencia-kamatlábbal. |
| --- | --- |

(52)

A Whalsay Fish Processors Ltd. számára folyósított 173 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 473 150 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 36,6 %-át fedezte. A kölcsönt 96 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni, a kölcsön vagy annak első részlete folyósítását követő 24 hónappal kezdődően. Az alkalmazandó kamatláb 8 % volt, összehasonlítva a 8,15 %-os közösségi referencia-kamatlábbal.

| (53) | A D Watt (Shetland) Ltd. számára folyósított 110 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 510 000 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 21,6 %-át fedezte. A kölcsönt 120 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 5 % volt, összehasonlítva a 7,77 %-os közösségi referencia-kamatlábbal. |
| --- | --- |

(53)

A D Watt (Shetland) Ltd. számára folyósított 110 000 GBP összegű kölcsönt olyan projekthez adták, amelynek összköltsége 510 000 GBP volt, így a kölcsön a tényleges projektköltségek megközelítőleg 21,6 %-át fedezte. A kölcsönt 120 egyenlő havi részletben kellett visszafizetni. Az alkalmazandó kamatláb 5 % volt, összehasonlítva a 7,77 %-os közösségi referencia-kamatlábbal.

| (54) | A támogatás mértékének kiszámításához össze kell hasonlítani az egyes kölcsönökhöz kapcsolódó projektköltségeket az adott kölcsön bruttó támogatástartalmával. Az (50)–(53) preambulumbekezdésben említett számadatok fényében, még a bruttó támogatástartalom kiszámítása előtt a kölcsönök mindegyike a projektek összköltségének kevesebb mint 50 %-ára terjedt ki. |
| --- | --- |

(54)

A támogatás mértékének kiszámításához össze kell hasonlítani az egyes kölcsönökhöz kapcsolódó projektköltségeket az adott kölcsön bruttó támogatástartalmával. Az (50)–(53) preambulumbekezdésben említett számadatok fényében, még a bruttó támogatástartalom kiszámítása előtt a kölcsönök mindegyike a projektek összköltségének kevesebb mint 50 %-ára terjedt ki.

| (55) | Ennélfogva úgy lehet tekintetni, hogy a kölcsönöket illetően a támogatás mértéke megfelel a 3699/93/EK rendelet IV. mellékletében és a 2468/1998/EK rendelet III. mellékletében foglalt feltételeknek, a (49) preambulumbekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

(55)

Ennélfogva úgy lehet tekintetni, hogy a kölcsönöket illetően a támogatás mértéke megfelel a 3699/93/EK rendelet IV. mellékletében és a 2468/1998/EK rendelet III. mellékletében foglalt feltételeknek, a (49) preambulumbekezdésben említettek szerint.

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (56) | A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében nyújtott támogatás, valamint a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében a D Watt (Shetland) Ltd. számára 2002-ben nyújtott támogatás nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(56)

A fentiekre tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében nyújtott támogatás, valamint a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében a D Watt (Shetland) Ltd. számára 2002-ben nyújtott támogatás nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (57) | A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében az 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd., az 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd., az 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processors Ltd. és az 1998 decemberében a D Watt (Shetland) Ltd. számára nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. E támogatás azonban megfelel a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatásnak, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának alapján összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal, |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében az 1996 májusában a Lerwick Fish Traders Ltd., az 1996 októberében a Shetland Seafood Specialities Ltd., az 1997 augusztusában a Whalsay Fish Processors Ltd. és az 1998 decemberében a D Watt (Shetland) Ltd. számára nyújtott támogatás állami támogatásnak minősül a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében. E támogatás azonban megfelel a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatásnak, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának alapján összeegyeztethetőnek tekinthető a közös piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Egyesült Királyság által a 2000 és 2002 közötti időszakban a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében nyújtott támogatás nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

(2)   Az Egyesült Királyság által 2002-ben a kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatási program keretében nyújtott támogatás nem minősül állami támogatásnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében.

(3)   Az Egyesült Királyság által a kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program keretében 1996–1998 között a Lerwick Fish Traders Ltd., a Shetland Seafood Specialities Ltd., a Whalsay Fish Processors Ltd. és a D Watt (Shetland) Ltd. számára nyújtott támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 30-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27. 1.o. A legutóbb a 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 292., 2006.12.1., 6. o.

2

(3)  HL C 292., 2006.12.1., 6. o.

3

(4)  E kölcsön kedvezményezettjének 20 000 GBP kamatkönnyítési támogatást adtak, így lehetővé tették, hogy az érintett vállalkozás csak 5 %-os kamatot fizessen.

4

(5)  HL L 211., 2003.8.21., 63. o.

5

(6)  HL L 81., 2006.3.18., 36. o.

6

(7)  Belgium kontra Bizottság C-142/87. sz. ügy [EBHT 1986., 231. o.]

7

(8)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

8

(9)  E kölcsön kedvezményezettjének 20 000 GBP kamatkönnyítési támogatást adtak, így lehetővé tették a kamatláb 5 %-ra történő csökkentését.

9

(10)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

10

(11)  HL C 84., 2008.4.3., 10. o.

11

(12)  HL C 260., 1994.9.17., 3. o.

12

(13)  HL C 100., 1997.3.27., 12. o.

13

(14)  HL L 346., 1993.12.31., 1. o.

14

(15)  HL L 312., 1998.11.20., 19. o.

15

---

| 31.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 202/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 202/70

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. július 29.)

egyes harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok könyvvizsgálói tevékenységére vonatkozó átmeneti időszakról

(az értesítés a C(2008) 3942. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/627/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok illetékes hatóságai kötelesek nyilvántartásba venni azokat a harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat, amelyek olyan, a Közösségen kívül bejegyzett társaságok jog szerinti könyvvizsgálatát végzik, amelyek átruházható értékpapírjait bevezették a Közösségen belül szabályozott piacra. A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok a nyilvántartásba vett harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat kötelesek felügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciós rendszerük alá sorolni. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok illetékes hatóságai kötelesek nyilvántartásba venni azokat a harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat, amelyek olyan, a Közösségen kívül bejegyzett társaságok jog szerinti könyvvizsgálatát végzik, amelyek átruházható értékpapírjait bevezették a Közösségen belül szabályozott piacra. A 2006/43/EK irányelv 45. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok a nyilvántartásba vett harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat kötelesek felügyeleti, minőségbiztosítási, valamint vizsgálati és szankciós rendszerük alá sorolni.

| (2) | A 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben ki kell értékelnie a harmadik országbeli felügyeleti, minőségbiztosítási, vizsgálati és szankciós rendszerek egyenértékűségét, és arról határoznia kell. Ha a Bizottság e rendszereket egyenértékűnek ismeri el, a tagállamok a kölcsönösség elve alapján mentesíthetik a harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat az irányelv 45. cikkének követelményei alól. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/43/EK irányelv 46. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben ki kell értékelnie a harmadik országbeli felügyeleti, minőségbiztosítási, vizsgálati és szankciós rendszerek egyenértékűségét, és arról határoznia kell. Ha a Bizottság e rendszereket egyenértékűnek ismeri el, a tagállamok a kölcsönösség elve alapján mentesíthetik a harmadik országbeli könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat az irányelv 45. cikkének követelményei alól.

| (3) | A Bizottság a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának (EGAOB) segítségével elvégezte a vonatkozó harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásának előzetes értékelését. Habár az értékelések nem tették lehetővé az egyenértékűségre vonatkozó végleges döntések meghozatalát, bepillantást nyújtanak az érintett harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásába. Egyes harmadik országokban közfelügyeleti rendszer működik, jóllehet a rendszerekről jelenleg rendelkezésre álló információ nem elegendő az egyenértékűségre vonatkozó végleges döntések meghozatalához. Más harmadik országokban még nincs ilyen közfelügyeleti rendszer, rendelkeznek azonban olyan könyvvizsgálati szabályozó keretrendszerrel, amely lehetővé teszi a közfelügyeleti rendszer bevezetését. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának (EGAOB) segítségével elvégezte a vonatkozó harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásának előzetes értékelését. Habár az értékelések nem tették lehetővé az egyenértékűségre vonatkozó végleges döntések meghozatalát, bepillantást nyújtanak az érintett harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásába. Egyes harmadik országokban közfelügyeleti rendszer működik, jóllehet a rendszerekről jelenleg rendelkezésre álló információ nem elegendő az egyenértékűségre vonatkozó végleges döntések meghozatalához. Más harmadik országokban még nincs ilyen közfelügyeleti rendszer, rendelkeznek azonban olyan könyvvizsgálati szabályozó keretrendszerrel, amely lehetővé teszi a közfelügyeleti rendszer bevezetését.

| (4) | Figyelembe véve, hogy a harmadik országok könyvvizsgálati szabályozására vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához további értékelések szükségesek, az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében célszerű döntést hozni egy átmeneti időszak bevezetéséről, amely lehetővé tenné ezen értékelések elvégzését. Ebben az időszakban tehát a tagállamok nemzeti szinten nem hozhatnak egyenértékűségi döntéseket. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve, hogy a harmadik országok könyvvizsgálati szabályozására vonatkozó végleges egyenértékűségi határozatok meghozatalához további értékelések szükségesek, az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok tekintetében célszerű döntést hozni egy átmeneti időszak bevezetéséről, amely lehetővé tenné ezen értékelések elvégzését. Ebben az időszakban tehát a tagállamok nemzeti szinten nem hozhatnak egyenértékűségi döntéseket.

| (5) | Mivel elengedhetetlen a befektetők védelmének biztosítása, az átmeneti időszak során az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak lehetővé kell tenni, hogy könyvvizsgálói tevékenységüket a 2006/43/EK irányelv 45. cikke szerinti nyilvántartásba vétel nélkül is folytathassák azzal a feltétellel, hogy információkat szolgáltatnak magukról, nyilatkoznak arról, milyen könyvvizsgálati standardok és függetlenségi követelmények vonatkoznak rájuk a könyvvizsgálat végzésekor. Az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések eredményeire vonatkozó információ szintén hasznos lesz e célra. |
| --- | --- |

(5)

Mivel elengedhetetlen a befektetők védelmének biztosítása, az átmeneti időszak során az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak lehetővé kell tenni, hogy könyvvizsgálói tevékenységüket a 2006/43/EK irányelv 45. cikke szerinti nyilvántartásba vétel nélkül is folytathassák azzal a feltétellel, hogy információkat szolgáltatnak magukról, nyilatkoznak arról, milyen könyvvizsgálati standardok és függetlenségi követelmények vonatkoznak rájuk a könyvvizsgálat végzésekor. Az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések eredményeire vonatkozó információ szintén hasznos lesz e célra.

| (6) | Az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak az említett feltételekkel lehetővé kell tenni, hogy a 2008. június 29. és 2010. július 1. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódóan folytathassák az éves vagy összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentések készítésével összefüggő tevékenységek végzését. Ennek megfelelően a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett illetékes hatóságok az átmeneti időszakban nyilvántartásba vehetik az említett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat. Mindazonáltal e határozat nem sértheti a tagállamok azon jogát, hogy saját vizsgálati és szankciós rendszerüket alkalmazzák. |
| --- | --- |

(6)

Az érintett harmadik országbeli könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló jogalanyoknak az említett feltételekkel lehetővé kell tenni, hogy a 2008. június 29. és 2010. július 1. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódóan folytathassák az éves vagy összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentések készítésével összefüggő tevékenységek végzését. Ennek megfelelően a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett illetékes hatóságok az átmeneti időszakban nyilvántartásba vehetik az említett könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló jogalanyokat. Mindazonáltal e határozat nem sértheti a tagállamok azon jogát, hogy saját vizsgálati és szankciós rendszerüket alkalmazzák.

| (7) | Az a tény, hogy a harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok e határozat értelmében folytathatják a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett társaságok könyvvizsgálatát, nem gátolhatja meg a tagállamokat abban, hogy az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések tekintetében együttműködési megállapodást hozzanak létre saját illetékes hatóságaik és valamely harmadik ország illetékes hatóságai között. |
| --- | --- |

(7)

Az a tény, hogy a harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok e határozat értelmében folytathatják a 2006/43/EK irányelv 45. cikkében említett társaságok könyvvizsgálatát, nem gátolhatja meg a tagállamokat abban, hogy az egyéni minőségbiztosítási ellenőrzések tekintetében együttműködési megállapodást hozzanak létre saját illetékes hatóságaik és valamely harmadik ország illetékes hatóságai között.

| (8) | A Bizottságnak kellő időben felül kell vizsgálnia az átmeneti rendelkezések működését. Amennyiben az érintett harmadik országok nem vezettek be még addig közfelügyeleti rendszert, meg kell bizonyosodni arról, hogy ezen országok illetékes hatóságai tettek-e nyilvános kötelezettségvállalást a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy megfelelnek a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkén alapuló egyenértékűségi kritériumoknak, illetve arról, hogy szükség van-e újabb átmeneti időszakra. Az átmeneti időszak végén a Bizottság döntéseket hozhat az érintett harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásának egyenértékűségét illetően. A Bizottságnak ezenkívül azt is meg kell vizsgálnia, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak a harmadik országok általi elismerése során felléptek-e nehézségek. Ezután a tagállamok feladata eldönteni a kölcsönösség elve alapján és a 2006/43/EK irányelv 46. cikkével összhangban, hogy az irányelv 45. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt, harmadik országbeli, egyenértékűként elismert könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó követelmények alkalmazásától eltekintsenek-e vagy módosítsák-e azokat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak kellő időben felül kell vizsgálnia az átmeneti rendelkezések működését. Amennyiben az érintett harmadik országok nem vezettek be még addig közfelügyeleti rendszert, meg kell bizonyosodni arról, hogy ezen országok illetékes hatóságai tettek-e nyilvános kötelezettségvállalást a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy megfelelnek a 2006/43/EK irányelv 29., 30. és 32. cikkén alapuló egyenértékűségi kritériumoknak, illetve arról, hogy szükség van-e újabb átmeneti időszakra. Az átmeneti időszak végén a Bizottság döntéseket hozhat az érintett harmadik országok könyvvizsgálati szabályozásának egyenértékűségét illetően. A Bizottságnak ezenkívül azt is meg kell vizsgálnia, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak a harmadik országok általi elismerése során felléptek-e nehézségek. Ezután a tagállamok feladata eldönteni a kölcsönösség elve alapján és a 2006/43/EK irányelv 46. cikkével összhangban, hogy az irányelv 45. cikkének (1) és (3) bekezdésében foglalt, harmadik országbeli, egyenértékűként elismert könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló jogalanyokra vonatkozó követelmények alkalmazásától eltekintsenek-e vagy módosítsák-e azokat.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Könyvvizsgálati Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Könyvvizsgálati Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A tagállamok nem alkalmazzák a 2006/43/EK irányelv 45. cikkét az annak (1) bekezdésében említett, az éves vagy összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló olyan, a 2008. június 29. és 2010. július 1. közötti időszakban kezdődő pénzügyi évekhez kapcsolódó könyvvizsgálói jelentések tekintetében, amelyeket az e határozat mellékletében szereplő harmadik országokban bejegyzett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló jogalanyok adnak ki, amennyiben az érintett harmadik országbeli könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany megadja a tagállam illetékes hatóságainak az alábbi elemek mindegyikét:

| a) | az érintett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany nevét és címét, valamint a jogi formájára vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

az érintett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló jogalany nevét és címét, valamint a jogi formájára vonatkozó információkat;

| b) | amennyiben a könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló jogalany egy hálózathoz tartozik, a hálózat leírását; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló jogalany egy hálózathoz tartozik, a hálózat leírását;

| c) | az érintett könyvvizsgálatra vonatkozó könyvvizsgálati standardokat és függetlenségi követelményeket; |
| --- | --- |

c)

az érintett könyvvizsgálatra vonatkozó könyvvizsgálati standardokat és függetlenségi követelményeket;

| d) | a könyvvizsgáló jogalany belső minőségbiztosítási rendszerének leírását; |
| --- | --- |

d)

a könyvvizsgáló jogalany belső minőségbiztosítási rendszerének leírását;

| e) | arra való utalást, hogy a könyvvizsgálónál vagy a könyvvizsgáló jogalanynál végzett legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés megtörtént-e, és ha igen, mikor, valamint a szükséges információt az ellenőrzés eredményéről. Amennyiben a legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés eredményére vonatkozó információk nem nyilvánosak, illetve az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közvetlenül nem szolgáltathatnak ilyen adatokat, a tagállamok illetékes hatóságai a szóban forgó információkat bizalmasan kezelik. |
| --- | --- |

e)

arra való utalást, hogy a könyvvizsgálónál vagy a könyvvizsgáló jogalanynál végzett legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés megtörtént-e, és ha igen, mikor, valamint a szükséges információt az ellenőrzés eredményéről. Amennyiben a legutóbbi minőségbiztosítási ellenőrzés eredményére vonatkozó információk nem nyilvánosak, illetve az érintett harmadik ország illetékes hatóságai közvetlenül nem szolgáltathatnak ilyen adatokat, a tagállamok illetékes hatóságai a szóban forgó információkat bizalmasan kezelik.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nyilvánosságot tájékoztassák az e határozat mellékletében említett harmadik országokban bejegyzett, érintett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló jogalanyok nevéről és címéről, valamint arról a tényről, hogy a 2006/43/EK irányelv alkalmazásában e harmadik országokat még nem ismerték el egyenértékűnek. E célból az e határozat mellékletében említett harmadik országokban bejegyzett könyvvizsgálókat vagy könyvvizsgáló jogalanyokat a tagállamok – az irányelv 45. cikkében említett – illetékes hatóságai is nyilvántartásba vehetik.

(3)   Az (1) bekezdés ellenére a tagállamok saját vizsgálati és szankciós rendszerüket alkalmazhatják a mellékletében említett harmadik országokban bejegyzett könyvvizsgálókra vagy könyvvizsgáló jogalanyokra.

(4)   Az (1) bekezdés nem sérti az adott tagállam illetékes hatóságai és a mellékletben felsorolt valamely harmadik ország illetékes hatóságai között a minőségbiztosítási ellenőrzés tekintetében létrejött együttműködési megállapodást, feltéve, hogy az megfelel az alábbi kritériumoknak:

| a) | rendelkezik arról, hogy az egyenlő elbánás elve alapján minőségbiztosítási ellenőrzéseket kell végezni; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik arról, hogy az egyenlő elbánás elve alapján minőségbiztosítási ellenőrzéseket kell végezni;

| b) | azt előzetesen eljuttatták a Bizottságnak; |
| --- | --- |

b)

azt előzetesen eljuttatták a Bizottságnak;

| c) | nem prejudikálja a Bizottságnak a 2006/43/EK irányelv 47. cikke alapján hozott egyetlen határozatát sem. |
| --- | --- |

c)

nem prejudikálja a Bizottságnak a 2006/43/EK irányelv 47. cikke alapján hozott egyetlen határozatát sem.

2. cikk

A Bizottság legfeljebb két éven belül felülvizsgálja a mellékletben említett harmadik országok helyzetét. A Bizottság megvizsgálja különösen azt, hogy a mellékletben szereplő azon harmadik országok illetékes közigazgatási hatóságai, amelyek tekintetében a Bizottság még nem hozott az egyenértékűségre vonatkozó határozatot, tettek-e nyilvános kötelezettségvállalást a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy közfelügyeleti és minőségbiztosítási rendszereket állítanak fel a következő elveknek megfelelően:

| a) | a rendszerek függetlenek a könyvvizsgálói szakmától; |
| --- | --- |

a)

a rendszerek függetlenek a könyvvizsgálói szakmától;

| b) | megfelelő felügyeletet biztosítanak a jegyzett társaságok könyvvizsgálata felett; |
| --- | --- |

b)

megfelelő felügyeletet biztosítanak a jegyzett társaságok könyvvizsgálata felett;

| c) | működésük átlátható, és biztosítja, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzések eredménye megbízható legyen; |
| --- | --- |

c)

működésük átlátható, és biztosítja, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzések eredménye megbízható legyen;

| d) | a rendszereket hatékony vizsgálati és szankciórendszer támogatja. |
| --- | --- |

d)

a rendszereket hatékony vizsgálati és szankciórendszer támogatja.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. július 29-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o. A 2008/30/EK irányelvvel (HL L 81., 2008.3.20., 53. o.) módosított irányelv.

1

---

MELLÉKLET

A HARMADIK ORSZÁGOK JEGYZÉKE

| | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

Amerikai Egyesült Államok

| | Argentína |
| --- | --- |

Argentína

| | Ausztrália |
| --- | --- |

Ausztrália

| | Bahama-szigetek |
| --- | --- |

Bahama-szigetek

| | Bermuda-szigetek |
| --- | --- |

Bermuda-szigetek

| | Brazília |
| --- | --- |

Brazília

| | Chile |
| --- | --- |

Chile

| | Dél-Afrika |
| --- | --- |

Dél-Afrika

| | Dél-Korea |
| --- | --- |

Dél-Korea

| | Egyesült Arab Emírségek |
| --- | --- |

Egyesült Arab Emírségek

| | Guernsey, Jersey, Man-sziget |
| --- | --- |

Guernsey, Jersey, Man-sziget

| | Hongkong |
| --- | --- |

Hongkong

| | Horvátország |
| --- | --- |

Horvátország

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indonézia |
| --- | --- |

Indonézia

| | Izrael |
| --- | --- |

Izrael

| | Japán |
| --- | --- |

Japán

| | Kajmán-szigetek |
| --- | --- |

Kajmán-szigetek

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kazahsztán |
| --- | --- |

Kazahsztán

| | Kína |
| --- | --- |

Kína

| | Malajzia |
| --- | --- |

Malajzia

| | Marokkó |
| --- | --- |

Marokkó

| | Mauritius |
| --- | --- |

Mauritius

| | Mexikó |
| --- | --- |

Mexikó

| | Oroszország |
| --- | --- |

Oroszország

| | Pakisztán |
| --- | --- |

Pakisztán

| | Svájc |
| --- | --- |

Svájc

| | Szingapúr |
| --- | --- |

Szingapúr

| | Tajvan |
| --- | --- |

Tajvan

| | Thaiföld |
| --- | --- |

Thaiföld

| | Törökország |
| --- | --- |

Törökország

| | Új-Zéland |
| --- | --- |

Új-Zéland

| | Ukrajna |
| --- | --- |

Ukrajna

---