# Euroopan unionin L 144/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 144 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta4. kesäkuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 144

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta4. kesäkuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 490/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 491/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuotantotukien osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 492/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa | 14 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 493/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla I ja II | 31 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 494/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueella VI, EY:n vesillä alueella Vb sekä EY:n vesillä ja kansainvälisillä vesillä alueilla XII ja XIV | 33 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 495/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustakitaturskan kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 35 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 490/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 491/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuotantotukien osalta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 492/2008, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa

14

*

Komission asetus (EY) N:o 493/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla I ja II

31

*

Komission asetus (EY) N:o 494/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueella VI, EY:n vesillä alueella Vb sekä EY:n vesillä ja kansainvälisillä vesillä alueilla XII ja XIV

33

*

Komission asetus (EY) N:o 495/2008, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustakitaturskan kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

35

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/408/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä marraskuuta 2007, valtiontuesta C 36/A/06 (ex NN 38/06), jota Italia on myöntänyt yrityksille ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5400)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 17 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 nojalla välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2008
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1403)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1639) | 69 |
| | | 2008/411/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, taajuusalueen 3400–3800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1873)

   (
  1
  ) | 77 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2008/408/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä marraskuuta 2007, valtiontuesta C 36/A/06 (ex NN 38/06), jota Italia on myöntänyt yrityksille ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5400)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5400)

1

37

2008/409/EY

*

Komission päätös, tehty 17 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 nojalla välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2008
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1403)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1403)

1

55

2008/410/EY

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1639)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1639)

69

2008/411/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä toukokuuta 2008, taajuusalueen 3400–3800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1873)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1873)

1

77

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | | 2008/412/YUTP |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös CHAD/3/2008, tehty 28 päivänä toukokuuta 2008, kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta | 82 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

2008/412/YUTP

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös CHAD/3/2008, tehty 28 päivänä toukokuuta 2008, kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 490/2008,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (1) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 3 päivänä kesäkuuta 2008 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 491/2008,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuotantotukien osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1), jäljempänä ’yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus’, ja erityisesti sen 98 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1784/2003 (2) kumotaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 201 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1784/2003 (2) kumotaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 201 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annettua komission asetusta (ETY) N:o 1722/93 (3) on muutettu huomattavasti useita kertoja. Nyt kun asetus (EY) N:o 1234/2007 on hyväksytty yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi, asetusta (ETY) N:o 1722/93 on aiheellista mukauttaa. Selkeyden vuoksi mainittu asetus olisi kumottava ja korvattava se uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annettua komission asetusta (ETY) N:o 1722/93 (3) on muutettu huomattavasti useita kertoja. Nyt kun asetus (EY) N:o 1234/2007 on hyväksytty yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevaksi asetukseksi, asetusta (ETY) N:o 1722/93 on aiheellista mukauttaa. Selkeyden vuoksi mainittu asetus olisi kumottava ja korvattava se uudella asetuksella.

| (3) | Tärkkelysmarkkinoiden erityistilanteen vuoksi ja erityisesti sen vuoksi, että on tarpeen pitää yllä kilpailukykyisiä hintoja suhteessa kolmansissa maissa tuotettuun tärkkelykseen, joka tuodaan sellaisina tavaroina, joiden osalta tuontijärjestelmä ei takaa yhteisön tuotteille riittävää suojaa, asetuksen (EY) N:o 1234/2007 96 artiklassa säädetään tuotantotuen myöntämisestä maissista, vehnästä tai perunasta saatavalle tärkkelykselle sekä tietyille johdannaisille, joita käytetään tiettyjen tuotteiden valmistukseen ja joita koskevan luettelon komissio laatii, tai Suomessa ja Ruotsissa ohrasta tai kaurasta kunakin markkinointivuonna saatavalle tärkkelykselle, koska mainituissa jäsenvaltioissa ei ole muiden tärkkelyksen tuotannossa käytettävien viljalajien merkittävää kotimaista tuotantoa, sikäli kuin tuki ei lisää näistä kahdesta viljalajista saatavan tärkkelyksen tuotantoa. Tuen myöntämisen tavoitteena on, että tärkkelystä käyttävä teollisuus saisi käyttöönsä tärkkelystä ja tiettyjä siitä johdettuja tuotteita alhaisemmalla hinnalla kuin kyseisten tuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjä sovellettaessa. |
| --- | --- |

(3)

Tärkkelysmarkkinoiden erityistilanteen vuoksi ja erityisesti sen vuoksi, että on tarpeen pitää yllä kilpailukykyisiä hintoja suhteessa kolmansissa maissa tuotettuun tärkkelykseen, joka tuodaan sellaisina tavaroina, joiden osalta tuontijärjestelmä ei takaa yhteisön tuotteille riittävää suojaa, asetuksen (EY) N:o 1234/2007 96 artiklassa säädetään tuotantotuen myöntämisestä maissista, vehnästä tai perunasta saatavalle tärkkelykselle sekä tietyille johdannaisille, joita käytetään tiettyjen tuotteiden valmistukseen ja joita koskevan luettelon komissio laatii, tai Suomessa ja Ruotsissa ohrasta tai kaurasta kunakin markkinointivuonna saatavalle tärkkelykselle, koska mainituissa jäsenvaltioissa ei ole muiden tärkkelyksen tuotannossa käytettävien viljalajien merkittävää kotimaista tuotantoa, sikäli kuin tuki ei lisää näistä kahdesta viljalajista saatavan tärkkelyksen tuotantoa. Tuen myöntämisen tavoitteena on, että tärkkelystä käyttävä teollisuus saisi käyttöönsä tärkkelystä ja tiettyjä siitä johdettuja tuotteita alhaisemmalla hinnalla kuin kyseisten tuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjä sovellettaessa.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 98 artiklan nojalla on tarpeen antaa tuotantotukien myöntämisen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, valvontaa ja maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukaan luettuina, jotta kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan samoja sääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 98 artiklan nojalla on tarpeen antaa tuotantotukien myöntämisen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, valvontaa ja maksamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukaan luettuina, jotta kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan samoja sääntöjä.

| (5) | Asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 säädetään luettelon laatimisesta tuotteista, joiden valmistuksessa tärkkelyksen käyttö oikeuttaa tukeen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 säädetään luettelon laatimisesta tuotteista, joiden valmistuksessa tärkkelyksen käyttö oikeuttaa tukeen.

| (6) | Valvontatoimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi on syytä säätää, että tuen saajien on oltava sen jäsenvaltion ennakolta hyväksymiä, jonka alueella kyseiset tuotteet valmistetaan. |
| --- | --- |

(6)

Valvontatoimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi on syytä säätää, että tuen saajien on oltava sen jäsenvaltion ennakolta hyväksymiä, jonka alueella kyseiset tuotteet valmistetaan.

| (7) | On tarpeen määritellä tuotantotuen laskentamenetelmä ja vahvistamistiheys. Tyydyttävin laskentamenetelmä on tällä hetkellä menetelmä, joka perustuu viljojen markkinahinnan ja tuontitullin laskemisessa käytetyn hinnan väliseen erotukseen. Vakaussyistä tuotantotuki olisi pääsääntöisesti vahvistettava joka kuukausi, ja viljojen hintoja maailmanmarkkinoilla ja yhteisön edustavimmilla markkinoilla olisi seurattava sen tarkistamiseksi, että tuotantotuella on oikea arvo. Olisi täsmennettävä, mitä yhteisön markkinoita seurataan, ja seurannan olisi koskettava ainoastaan maissia. Viittaukset muihin viljoihin eivät ole tarpeen, koska aiemmin muiden viljojen hinnoilla ei käytännössä ole ollut vaikutusta tuen määrää laskettaessa. |
| --- | --- |

(7)

On tarpeen määritellä tuotantotuen laskentamenetelmä ja vahvistamistiheys. Tyydyttävin laskentamenetelmä on tällä hetkellä menetelmä, joka perustuu viljojen markkinahinnan ja tuontitullin laskemisessa käytetyn hinnan väliseen erotukseen. Vakaussyistä tuotantotuki olisi pääsääntöisesti vahvistettava joka kuukausi, ja viljojen hintoja maailmanmarkkinoilla ja yhteisön edustavimmilla markkinoilla olisi seurattava sen tarkistamiseksi, että tuotantotuella on oikea arvo. Olisi täsmennettävä, mitä yhteisön markkinoita seurataan, ja seurannan olisi koskettava ainoastaan maissia. Viittaukset muihin viljoihin eivät ole tarpeen, koska aiemmin muiden viljojen hinnoilla ei käytännössä ole ollut vaikutusta tuen määrää laskettaessa.

| (8) | Tuotantotukia maksetaan tärkkelyksen ja tiettyjen siitä johdettujen tuotteiden käytöstä tiettyjen tavaroiden valmistuksessa. Tarvitaan yksityiskohtaisia tietoja, joilla helpotetaan asianmukaista valvontaa sekä tuotantotukien maksamista hakijoille. Jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia hakijoilta, että he toimittavat viranomaisille kaikki tiedot ja sallivat heidän suorittaa valvontaan tarvittavat tarkastukset tai tutkimukset. |
| --- | --- |

(8)

Tuotantotukia maksetaan tärkkelyksen ja tiettyjen siitä johdettujen tuotteiden käytöstä tiettyjen tavaroiden valmistuksessa. Tarvitaan yksityiskohtaisia tietoja, joilla helpotetaan asianmukaista valvontaa sekä tuotantotukien maksamista hakijoille. Jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia hakijoilta, että he toimittavat viranomaisille kaikki tiedot ja sallivat heidän suorittaa valvontaan tarvittavat tarkastukset tai tutkimukset.

| (9) | Tuotteen valmistuksessa ei välttämättä käytetä perustärkkelystä, minkä vuoksi on laadittava luettelo tärkkelyksestä johdetuista tuotteista, joiden käyttö antaa tuottajalle oikeuden saada tukea. |
| --- | --- |

(9)

Tuotteen valmistuksessa ei välttämättä käytetä perustärkkelystä, minkä vuoksi on laadittava luettelo tärkkelyksestä johdetuista tuotteista, joiden käyttö antaa tuottajalle oikeuden saada tukea.

| (10) | Esteröidyn tai eetteröidyn tärkkelyksen erityisluonne voi johtaa tiettyihin laskelmoiviin jalostustoimiin tuotantotuen saamiseksi useammin kuin kerran. Tällaisen laskelmoinnin estämiseksi on tarpeen säätää toimenpiteistä sen varmistamiseksi, ettei esteröityä tai eetteröityä tärkkelystä jalosteta uudelleen raaka-aineeksi, jonka käyttö oikeuttaisi tuen hakemiseen. Vakuuden tasoa olisi mukautettava niin, että se estää tällaisen laskelmoinnin. |
| --- | --- |

(10)

Esteröidyn tai eetteröidyn tärkkelyksen erityisluonne voi johtaa tiettyihin laskelmoiviin jalostustoimiin tuotantotuen saamiseksi useammin kuin kerran. Tällaisen laskelmoinnin estämiseksi on tarpeen säätää toimenpiteistä sen varmistamiseksi, ettei esteröityä tai eetteröityä tärkkelystä jalosteta uudelleen raaka-aineeksi, jonka käyttö oikeuttaisi tuen hakemiseen. Vakuuden tasoa olisi mukautettava niin, että se estää tällaisen laskelmoinnin.

| (11) | Tuotantotukea ei pitäisi maksaa ennen jalostusta. Kun jalostus on tehty, maksu olisi kuitenkin suoritettava viiden kuukauden kuluessa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on varmistanut, että tärkkelys on jalostettu. Valmistajan olisi kuitenkin voitava saada ennakkomaksu ennen kuin tarkastukset on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

(11)

Tuotantotukea ei pitäisi maksaa ennen jalostusta. Kun jalostus on tehty, maksu olisi kuitenkin suoritettava viiden kuukauden kuluessa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on varmistanut, että tärkkelys on jalostettu. Valmistajan olisi kuitenkin voitava saada ennakkomaksu ennen kuin tarkastukset on saatu päätökseen.

| (12) | Yksinkertaistamisen sekä hallinnollisen taakan ja modifioitujen tärkkelysten uudelleenmuuntamiskustannusten vähentämisen vuoksi on aiheellista korottaa sitä tuotantotuen määrää, jota pienemmästä määrästä alkaen valvontatoimenpiteitä ei katsota tarpeellisiksi, ilman että vaara yhteisön varojen asiattomasta käytöstä kasvaisi. |
| --- | --- |

(12)

Yksinkertaistamisen sekä hallinnollisen taakan ja modifioitujen tärkkelysten uudelleenmuuntamiskustannusten vähentämisen vuoksi on aiheellista korottaa sitä tuotantotuen määrää, jota pienemmästä määrästä alkaen valvontatoimenpiteitä ei katsota tarpeellisiksi, ilman että vaara yhteisön varojen asiattomasta käytöstä kasvaisi.

| (13) | Maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annettua komission asetusta (ETY) N:o 2220/85 (4) sovelletaan tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin. Sen vuoksi olisi määriteltävä tuottajien velvoitteiden ensisijaiset vaatimukset, jotka taataan antamalla vakuus. |
| --- | --- |

(13)

Maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annettua komission asetusta (ETY) N:o 2220/85 (4) sovelletaan tässä asetuksessa säädettyihin järjestelyihin. Sen vuoksi olisi määriteltävä tuottajien velvoitteiden ensisijaiset vaatimukset, jotka taataan antamalla vakuus.

| (14) | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(14)

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 96 artiklan mukaisesti tuotantotuki, jäljempänä ’tuki’, voidaan myöntää jokaiselle luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, joka käyttää vehnästä, maissista tai perunoista saatua tärkkelystä tai tiettyjä tärkkelyksestä johdettuja tuotteita tämän asetuksen liitteen I luettelossa mainittujen tavaroiden valmistukseen.

Suomen ja Ruotsin osalta tukea voidaan myöntää myös ohra- ja kauratärkkelyksen käytölle Suomessa 50 000 tonnin ja Ruotsissa 10 000 tonnin suuruisen vuotuisen kokonaismäärän rajoissa.

2.   Tukea myönnettäessä otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat:

| a) | kolmansien maiden kanssa käytävä kilpailu ja tätä kilpailua koskeva suoja, jotka on saavutettu yhteisen maatalouspolitiikan mekanismeilla ja yhteisellä tullitariffilla; |
| --- | --- |

a)

kolmansien maiden kanssa käytävä kilpailu ja tätä kilpailua koskeva suoja, jotka on saavutettu yhteisen maatalouspolitiikan mekanismeilla ja yhteisellä tullitariffilla;

| b) | tärkkelyksen valmistus- ja käyttötekniikan kehitys; |
| --- | --- |

b)

tärkkelyksen valmistus- ja käyttötekniikan kehitys;

| c) | tärkkelyksen määrä lopullisessa tuotteessa ja/tai tärkkelyksen suhteellinen arvo lopullisessa tuotteessa ja/tai tuotteen merkitys tärkkelyksen markkina-alueena muiden tuotteiden kanssa käytävään kilpailuun verrattuna. |
| --- | --- |

c)

tärkkelyksen määrä lopullisessa tuotteessa ja/tai tärkkelyksen suhteellinen arvo lopullisessa tuotteessa ja/tai tuotteen merkitys tärkkelyksen markkina-alueena muiden tuotteiden kanssa käytävään kilpailuun verrattuna.

3.   Tuotantotuen myöntäminen tuotteelle ei saa aiheuttaa vääristymiä kilpailussa muiden tuotteiden kanssa, joille ei myönnetä tällaisia tukia.

4.   Jos todetaan, että tuotantotuen myöntämisestä on aiheutunut vääristymä, tämä tuki

| a) | joko poistetaan; |
| --- | --- |

a)

joko poistetaan;

| b) | tai sitä mukautetaan siinä määrin kuin on tarpeen kilpailuedellytysten vääristymän poistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

tai sitä mukautetaan siinä määrin kuin on tarpeen kilpailuedellytysten vääristymän poistamiseksi.

5.   Tuontitullin alennukseen oikeuttavan tuontijärjestelmän mukaisesti yhteisöön tuotu tärkkelys ei voi saada tuotantotukea.

6.   Komissio tekee tässä artiklassa säädetyt päätökset asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’tärkkelyksellä’ perustärkkelystä tai liitteessä II lueteltua tärkkelyksestä johdettua tuotetta; |
| --- | --- |

a)

’tärkkelyksellä’ perustärkkelystä tai liitteessä II lueteltua tärkkelyksestä johdettua tuotetta;

| b) | ’hyväksytyillä tuotteilla’ mitä tahansa liitteessä I olevassa luettelossa lueteltua tuotetta; |
| --- | --- |

b)

’hyväksytyillä tuotteilla’ mitä tahansa liitteessä I olevassa luettelossa lueteltua tuotetta;

| c) | ’valmistajalla’ käyttäjää, joka käyttää tärkkelystä hyväksyttyjen tuotteiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

c)

’valmistajalla’ käyttäjää, joka käyttää tärkkelystä hyväksyttyjen tuotteiden tuottamiseen.

3 artikla

1.   Jos tukea myönnetään, se vahvistetaan kerran kuukaudessa. Jos maissin ja/tai vehnän hinnat kuitenkin muuttuvat merkittävästi yhteisössä tai maailmanmarkkinoilla, 2 kohdan mukaisesti laskettua tukea voidaan muuttaa kyseisen kuukauden kuluessa näiden muutosten huomioon ottamiseksi.

2.   Maissista, vehnästä, ohrasta tai kaurasta saatuina tärkkelystonneina ilmaistu tuki lasketaan erityisesti seuraavien tekijöiden välisen erotuksen perusteella kerrottuna kertoimella 1,6:

| a) | vahvistamispäivää edeltävinä viitenä päivänä Ranskassa ja Unkarissa voimassa olevien maissin markkinahintojen keskiarvo; sekä |
| --- | --- |

a)

vahvistamispäivää edeltävinä viitenä päivänä Ranskassa ja Unkarissa voimassa olevien maissin markkinahintojen keskiarvo; sekä

| b) | maissin tuontitullien määrittelemiseen käytettyjen ja soveltamisen alkamispäivää edeltävinä viitenä päivänä todettujen edustavien Rotterdamin cif-tuontihintojen keskiarvo. |
| --- | --- |

b)

maissin tuontitullien määrittelemiseen käytettyjen ja soveltamisen alkamispäivää edeltävinä viitenä päivänä todettujen edustavien Rotterdamin cif-tuontihintojen keskiarvo.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun erotuksen laskemiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | jos a alakohdassa tarkoitettu maissin markkinahinta on korkeampi kuin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 18 artiklassa tarkoitettu interventiohinta, mutta alle 155 prosenttia kyseisestä hinnasta, huomioon otettava hinta vastaa interventiohintaa korotettuna puolella tosiasiallisen ja interventiohinnan välisestä erotuksesta; |
| --- | --- |

a)

jos a alakohdassa tarkoitettu maissin markkinahinta on korkeampi kuin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 18 artiklassa tarkoitettu interventiohinta, mutta alle 155 prosenttia kyseisestä hinnasta, huomioon otettava hinta vastaa interventiohintaa korotettuna puolella tosiasiallisen ja interventiohinnan välisestä erotuksesta;

| b) | jos a alakohdassa tarkoitettu maissin markkinahinta on yli 155 prosenttia interventiohinnasta, huomioon otettava hinta vastaa interventiohintaa korotettuna 27,5 prosentilla interventiohinnasta. |
| --- | --- |

b)

jos a alakohdassa tarkoitettu maissin markkinahinta on yli 155 prosenttia interventiohinnasta, huomioon otettava hinta vastaa interventiohintaa korotettuna 27,5 prosentilla interventiohinnasta.

Perunatärkkelykselle voidaan vahvistaa eri suuruinen tuki neuvoston asetuksen (EY) N:o 1868/1994 (5) 4 a artiklassa tarkoitetun vähimmäishintatason huomioon ottamiseksi. Tällöin laskenta tapahtuu ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun, Ranskassa ja Unkarissa voimassa olevan maissin markkinahinnan perusteella, ja enimmäismääräksi vahvistetaan 115 prosenttia interventiohinnasta.

Heinä-, elo- ja syyskuussa ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettua maissin hintaa vähennetään asetuksen (EY) N:o 1234/2007 18 artiklassa tarkoitetun kesäkuussa ja heinäkuussa voimassa olevan vehnän interventiohinnan välisellä erotuksella, paitsi jos ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu maissin hinta vastaa jo uudelle sadolle voimassa olevaa hintaa.

3.   Maksettava tuki on 2 kohdan mukaisesti laskettu tuki, joka on kerrottu liitteessä II osoitetulla kertoimella ja joka vastaa hyväksyttyjen tuotteiden valmistuksessa tosiasiallisesti käytetyn tärkkelyksen CN-koodia.

4.   Komissio tekee tässä artiklassa säädetyt päätökset asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4 artikla

1.   Valmistajien, jotka aikovat hakea tukia, on käännyttävä sen jäsenvaltion, jossa tärkkelystä käytetään, toimivaltaisen viranomaisen puoleen ja toimitettava seuraavat tiedot:

| a) | valmistajan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi ja osoite;

| b) | tärkkelyksestä saatujen tuotteiden valikoima, mukaan luettuna sekä liitteen I luettelossa olevat tuotteet että siihen kuulumattomat tuotteet, niiden täydellinen kuvaus ja CN-koodit; |
| --- | --- |

b)

tärkkelyksestä saatujen tuotteiden valikoima, mukaan luettuna sekä liitteen I luettelossa olevat tuotteet että siihen kuulumattomat tuotteet, niiden täydellinen kuvaus ja CN-koodit;

| c) | sen paikan osoite tai niiden paikkojen osoite, jossa tai joissa tärkkelys jalostetaan hyväksytyksi tuotteeksi, jos eri kuin valmistajan osoite. |
| --- | --- |

c)

sen paikan osoite tai niiden paikkojen osoite, jossa tai joissa tärkkelys jalostetaan hyväksytyksi tuotteeksi, jos eri kuin valmistajan osoite.

Jäsenvaltiot voivat pyytää valmistajalta lisätietoja.

2.   Valmistajien on esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle kirjallinen sitoumus, jolla annetaan toimivaltaisille viranomaisille lupa suorittaa kaikki vaaditut tarkastukset ja tutkimukset tärkkelyksen käytön valvomiseksi ja jossa todetaan, että valmistajat toimittavat kaikki vaaditut tiedot.

3.   Toimivaltainen viranomainen toteuttaa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistaja on yhteisöön sijoittautunut ja yhteisössä virallisesti hyväksytty.

4.   Toimivaltainen viranomainen laatii 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella hyväksyttyjen valmistajien luettelon, jota se pitää ajan tasalla.

Ainoastaan tällä tavalla hyväksytyt valmistajat voivat hakea tukea 5 artiklan mukaisesti.

5 artikla

1.   Jos valmistaja haluaa hakea tukea, hänen on käännyttävä kirjallisesti toimivaltaisen viranomaisensa puoleen saadakseen tukitodistuksen. Hakemus voidaan jättää jokaisena työpäivänä kello 13.00 mennessä Brysselin aikaa.

2.   Hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | valmistajan nimi ja osoite; |
| --- | --- |

a)

valmistajan nimi ja osoite;

| b) | käytettävän tärkkelyksen määrä; |
| --- | --- |

b)

käytettävän tärkkelyksen määrä;

| c) | valmistettaessa CN-koodiin 3505 10 50 kuuluvaa tuotetta: tärkkelyksen määrä, joka aiotaan käyttää; |
| --- | --- |

c)

valmistettaessa CN-koodiin 3505 10 50 kuuluvaa tuotetta: tärkkelyksen määrä, joka aiotaan käyttää;

| d) | paikka tai paikat, joissa tärkkelystä aiotaan käyttää; |
| --- | --- |

d)

paikka tai paikat, joissa tärkkelystä aiotaan käyttää;

| e) | jalostustoimien suunnitellut päivämäärät. |
| --- | --- |

e)

jalostustoimien suunnitellut päivämäärät.

3.   Hakemukseen on liitettävä

| a) | vakuuden asettaminen 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

vakuuden asettaminen 8 artiklan mukaisesti;

| b) | tärkkelyksen toimittajan ilmoitus siitä, että käytettävä tuote on valmistettu suoraan maissista, vehnästä, ohrasta, kaurasta tai perunasta siten, että sivutuotteita ei käytetä muiden maataloustuotteiden tai tavaroiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

b)

tärkkelyksen toimittajan ilmoitus siitä, että käytettävä tuote on valmistettu suoraan maissista, vehnästä, ohrasta, kaurasta tai perunasta siten, että sivutuotteita ei käytetä muiden maataloustuotteiden tai tavaroiden valmistuksessa.

4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia lisätietoja.

6 artikla

1.   Saatuaan 5 artiklan mukaisesti jätetyn hakemuksen toimivaltainen viranomainen tarkastaa sen viipymättä ja myöntää välittömästi tukitodistuksen.

2.   Jäsenvaltiot käyttävät tukitodistuksena kansallisia lomakkeita, joissa on oltava vähintään 3 kohdassa tarkennetut tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännön muiden säännösten soveltamista.

3.   Tukitodistuksessa on annettava 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, ja lisäksi siinä on ilmoitettava tuen määrä ja todistuksen viimeinen voimassaolopäivä, joka on todistuksen myöntämiskuukautta seuraavan kolmannen kuukauden viimeinen päivä.

Heinä- ja elokuussa ja 24 päivään syyskuuta asti haettujen todistusten voimassaoloaika rajoitetaan kuitenkin 30 päivään niiden myöntämispäivästä, niin että voimassaolo päättyy viimeistään 30 päivänä syyskuuta.

4.   Todistuksessa mainittu sovellettava tuen määrä, joka mainitaan todistuksessa, on hakemuksen vastaanottopäivänä voimassa olevan tuen määrä.

Jos todistuksessa mainittu tietty tärkkelysmäärä jalostetaan viljojen markkinointivuonna, joka seuraa sitä markkinointivuotta, jona hakemus on saatu, uuden markkinointivuoden aikana jalostettuun tärkkelykseen sovellettavaa tukea tarkistetaan kuitenkin tukitodistuksen myöntämiskuukauden aikana sovellettavan interventiohinnan ja jalostuskuukauden aikana sovellettavan interventiohinnan välisellä erotuksella kerrottuna kertoimella 1,60. Tukeen sovellettava valuuttakurssin määräytymisperuste on asetuksen (EY) N:o 1913/2006 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräytymisperuste.

7 artikla

1.   Jos kaikkia tämän asetuksen vaatimuksia on noudatettu, valmistajilla, joilla on 6 artiklan mukaisesti myönnetty tukitodistus, on oikeus vaatia todistukseen merkityn tuen maksamista sen jälkeen, kun tärkkelys on käytetty kyseisten hyväksyttyjen tuotteiden valmistukseen.

2.   Todistuksesta johtuvia oikeuksia ei voida siirtää.

8 artikla

1.   Todistuksen myöntämisen edellytyksenä on se, että valmistaja asettaa toimivaltaiselle viranomaiselle vakuuden, joka on 15 euroa perustärkkelystonnilta, kerrottuna tarvittaessa käytettävän tärkkelystyypin kohdalla liitteessä II vahvistetulla kertoimella.

2.   Vakuus vapautetaan asetuksen (ETY) N:o 2220/85 säännösten mukaisesti. Mainitun asetuksen 20 artiklassa tarkoitettu ensisijainen vaatimus on hakemukseen merkityn tärkkelysmäärän jalostus hyväksytyiksi tuotteiksi todistuksen voimassaoloaikana. Jos valmistaja on kuitenkin jalostanut vähintään 90 prosenttia hakemukseen merkitystä tärkkelysmäärästä, valmistajan katsotaan täyttäneen tämän ensisijaisen vaatimuksen.

9 artikla

1.   Tukea ei voida maksaa lopullisesti ennen kuin valmistaja on antanut tiedoksi toimivaltaiselle viranomaiselle seuraavat tiedot:

| a) | tärkkelyksen osto- ja toimituspäivä tai -päivät; |
| --- | --- |

a)

tärkkelyksen osto- ja toimituspäivä tai -päivät;

| b) | tärkkelyksen toimittajien nimi ja osoite; |
| --- | --- |

b)

tärkkelyksen toimittajien nimi ja osoite;

| c) | tärkkelyksen tuottajien nimi ja osoite; |
| --- | --- |

c)

tärkkelyksen tuottajien nimi ja osoite;

| d) | tärkkelyksen jalostuspäivä tai -päivät; |
| --- | --- |

d)

tärkkelyksen jalostuspäivä tai -päivät;

| e) | käytetyn tärkkelyksen määrä ja laatu sekä CN-koodit; |
| --- | --- |

e)

käytetyn tärkkelyksen määrä ja laatu sekä CN-koodit;

| f) | todistukseen merkityn, tärkkelyksestä valmistetun hyväksytyn tuotteen määrä. |
| --- | --- |

f)

todistukseen merkityn, tärkkelyksestä valmistetun hyväksytyn tuotteen määrä.

2.   Jos todistukseen merkitty tuote kuuluu CN-koodiin 3505 10 50, 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen yhteydessä on asetettava vakuus, joka on samansuuruinen kuin kyseisen tuotteen valmistamisesta maksettava tuotantotuki. Jos tuotantotuen määrä on kuitenkin alle 30 euroa tärkkelystonnilta, kyseistä vakuutta ei tarvitse asettaa eikä 10 artiklassa säädettyjä tarkastus- ja valvontatoimenpiteitä sovelleta.

Asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklassa tarkoitettuna ensisijaisena vaatimuksena on tuotteen käyttö tai vienti tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaisesti. Käytön tai viennin on tapahduttava 12 kuukauden kuluessa todistuksen viimeisestä voimassaolopäivästä. Toimivaltaiselle viranomaiselle osoitetun, asianmukaisesti perustellun hakemuksen perusteella voidaan harkita kyseisen voimassaoloajan jatkamista enintään kuudella kuukaudella.

3.   Ennen maksamista toimivaltainen viranomainen varmistaa, että tärkkelys on käytetty hyväksyttyjen tuotteiden valmistukseen todistuksessa olevien tietojen mukaisesti. Tarkastus suoritetaan tavallisesti hallinnollisilla tarkastuksilla, mutta niitä on tarvittaessa tuettava käytännön tarkastuksilla.

4.   Kaikki tässä asetuksessa säädetyt tarkastukset on saatava päätökseen viiden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jolloin toimivaltainen viranomainen on saanut 1 kohdassa vaaditut tiedot.

5.   Jos jalostetun tärkkelyksen määrä on suurempi kuin tukitodistukseen merkitty määrä, tätä lisämäärää pidetään 5 prosenttiin asti kyseisen asiakirjan mukaisesti jalostettuna, ja se on oikeutettu asiakirjaan merkityn tuen maksamiseen.

10 artikla

1.   Edellä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan ainoastaan, jos toimivaltainen viranomainen on saanut todisteen siitä, että CN-koodiin 3505 10 50 kuuluva tuote

| a) | on käytetty muiden kuin liitteessä II lueteltujen tuotteiden valmistamiseen yhteisön tullialueella; tai |
| --- | --- |

a)

on käytetty muiden kuin liitteessä II lueteltujen tuotteiden valmistamiseen yhteisön tullialueella; tai

| b) | suoraan kolmanteen maahan vietäessä on poistunut yhteisön tullialueelta. |
| --- | --- |

b)

suoraan kolmanteen maahan vietäessä on poistunut yhteisön tullialueelta.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu todiste koostuu ilmoituksesta, jonka valmistaja jättää toimivaltaiselle viranomaiselle ja jossa ilmoitetaan seuraavaa:

| a) | onko kyseinen tuote jalostettava; |
| --- | --- |

a)

onko kyseinen tuote jalostettava;

| b) | että kyseistä tuotetta käytetään ainoastaan muiden kuin liitteessä II lueteltujen tuotteiden valmistamiseen; |
| --- | --- |

b)

että kyseistä tuotetta käytetään ainoastaan muiden kuin liitteessä II lueteltujen tuotteiden valmistamiseen;

| c) | että kyseinen tuote myydään ainoastaan osapuolelle, joka antaa b alakohdassa tarkoitetun sitoumuksen tätä varten laaditun sopimuslausekkeen tai myyntilaskussa olevan erityisehdon perusteella; valmistajan on pidettävä myyntisopimuksen tai myyntilaskun jäljennös toimivaltaisen viranomaisen käytettävissä; |
| --- | --- |

c)

että kyseinen tuote myydään ainoastaan osapuolelle, joka antaa b alakohdassa tarkoitetun sitoumuksen tätä varten laaditun sopimuslausekkeen tai myyntilaskussa olevan erityisehdon perusteella; valmistajan on pidettävä myyntisopimuksen tai myyntilaskun jäljennös toimivaltaisen viranomaisen käytettävissä;

| d) | että valmistaja on tietoinen 8 kohdan säännöksistä; |
| --- | --- |

d)

että valmistaja on tietoinen 8 kohdan säännöksistä;

| e) | tuotteen vastaanottajan nimi ja osoite sekä vastaanotettu määrä, jos tuote siirretään; |
| --- | --- |

e)

tuotteen vastaanottajan nimi ja osoite sekä vastaanotettu määrä, jos tuote siirretään;

| f) | T5-valvontakappaleen numero, jos tuotteen ostaja on toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

f)

T5-valvontakappaleen numero, jos tuotteen ostaja on toisessa jäsenvaltiossa.

3.   Kunkin kalenterivuoden vuosineljänneksen lopussa valmistajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselleen 20 työpäivän kuluessa jäljennökset 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Vastaanotettuaan kyseiset jäljennökset valmistajan toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava 20 työpäivän kuluessa nämä samat asiakirjat ostajan toimivaltaiselle viranomaiselle.

4.   CN-koodiin 3505 10 50 kuuluvan tuotteen valmistajien ja ostajien on käytettävä jäsenvaltioiden hyväksymää varastokirjanpitojärjestelmää, jolla voidaan varmistaa, että 2 kohdassa tarkoitetussa valmistajan ilmoituksessa olevia sitoumuksia ja tietoja on noudatettu. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tekevät varastokirjanpidon perusteella tarkastuksia verraten sitä liikekirjanpitoon, johon sisältyvät laskut ja pankin tiliotteet, sikäli kuin se on tarpeen siihen, että viranomaiset saavat varmuuden kirjanpitoon otetuista määrällisistä toimista.

Ostajat, jotka käyttävät kalenterivuoden vuosineljänneksen aikana vähemmän kuin 1 000 kilogrammaa kyseiseen koodiin kuuluvia tuotteita, voidaan kuitenkin vapauttaa tästä velvoitteesta.

5.   Valmistajan ja ostajan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 4 kohdassa säädetyt tarkastukset valmistajan ja ostajan tiloissa kunkin vuosineljänneksen loputtua. Näiden tarkastusten on koskettava tähän ajanjaksoon liittyvien kokonaistietojen täsmäyttämistä kyseisten valmistajien ja ostajien osalta sekä vähintään kymmentä prosenttia kaikista jäsenvaltiossa tai jäsenvaltioissa tapahtuvista liiketoimista ja käyttötarkoituksista.

Toimivaltaisten viranomaisten on määritettävä tällaiset tarkastustoimet riskianalyysin perusteella ottaen huomioon kyseessä olevien määrien ja summien suuruuden, edellisten tarkastusten havainnot ja muut tekijät, joista päättävät toimivaltaiset valvontaviranomaiset.

Kukin tarkastus on saatava päätökseen viiden kuukauden kuluessa kunkin vuosineljänneksen lopusta laskien.

Valmistajan toimivaltaisella viranomaisella on oltava käytettävissään kunkin tarkastuksen tulokset 20 työpäivän kuluessa kunkin tarkastustoimen päättymisestä.

Jos tarkastuksia tehdään kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa, kyseiset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat toisilleen neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1468/81 (6) tarkoitettuja menettelyjä noudattaen suoritettujen tarkastusten tulokset.

6.   Jos vähintään 3 prosentissa 5 kohdassa tarkoitetuista tarkastustoimista havaitaan, ettei säännöksiä ole noudatettu, toimivaltaisten viranomaisten on tehostettava tarkastuksia.

Näiden tarkastusten tulosten perusteella viranomainen, joka vapautti vakuuden, soveltaa kyseiseen valmistajaan 8 kohdassa säädettyä seuraamusta.

7.   Kun kyseinen tuote on yhteisön sisäisen kaupan kohteena tai se viedään kolmansiin maihin toisen jäsenvaltion alueen kautta, on annettava T5-valvontakappale komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) mukaisesti.

Valvontakappaleen 104 kohdassa on oltava otsikon ”Muu” alla jokin tämän asetuksen liitteessä III luetelluista maininnoista.

8.   Jollei 1–7 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä noudateta, kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava maksettavaksi summaa, joka on 150 prosenttia kyseiseen tuotteeseen 12 edeltävän kuukauden aikana sovelletusta korkeimmasta tuesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisten seuraamusten soveltamista.

11 artikla

1.   Todistukseen merkitty tuki maksetaan ainoastaan sen tärkkelysmäärän osalta, joka on tosiasiallisesti jalostettu. Samanaikaisesti vapautetaan 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vakuus asetuksen (ETY) N:o 2220/85 V osaston mukaisesti.

2.   Tuki on maksettava viimeistään 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn tarkastuksen päättymispäivää seuraavan viiden kuukauden kuluessa. Valmistajan hakemuksesta toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin myöntää tuen suuruisen ennakkomaksun 30 päivää näiden tietojen vastaanottamisen jälkeen. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa tuote kuuluu CN-koodiin 3505 10 50, tämän ennakkomaksun edellytyksenä on se, että valmistaja asettaa vakuuden, jonka suuruus on 115 prosenttia ennakolta maksetusta tuesta. Vakuus vapautetaan asetuksen (ETY) N:o 2220/85 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

12 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle:

| a) | viimeistään kunkin kuukauden ensimmäisen viikon lopussa tärkkelyksen määrät, joista on edeltävän kuukauden aikana jätetty 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja todistushakemuksia; |
| --- | --- |

a)

viimeistään kunkin kuukauden ensimmäisen viikon lopussa tärkkelyksen määrät, joista on edeltävän kuukauden aikana jätetty 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja todistushakemuksia;

| b) | kolmen kuukauden kuluessa kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen päättymisestä tärkkelyksen (maissi, vehnä, peruna, ohra tai kaura), jolle on maksettu tukia, tyyppi, määrä ja alkuperä sekä niiden tuotteiden määrät, joihin tärkkelystä on käytetty. |
| --- | --- |

b)

kolmen kuukauden kuluessa kalenterivuoden kunkin vuosineljänneksen päättymisestä tärkkelyksen (maissi, vehnä, peruna, ohra tai kaura), jolle on maksettu tukia, tyyppi, määrä ja alkuperä sekä niiden tuotteiden määrät, joihin tärkkelystä on käytetty.

13 artikla

Kumotaan asetus (ETY) N:o 1722/93.

14 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 361/2008 (EUVL L 121, 7.5.2008, s. 1).

1

(2)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

2

(3)  EYVL L 159, 1.7.1993, s. 112. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1996/2006 (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2006 (EUVL L 365, 21.12.2006, s. 52).

4

(5)  EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4.

5

(6)  EYVL L 144, 2.6.1981, s. 1.

6

(7)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

---

LIITE I

Tuotteet, joihin käytetään tärkkelystä ja/tai sen johdannaisia ja jotka kuuluvat seuraaviin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin ja ryhmiin

| CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- |
| ex 1302 | Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut: |
| | – muut kasviaineista saadut kasviliimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut: |
| ex 1302 32 90 | – – – guar-siemenistä saadut kasviliimat ja paksunnosaineet |
| ex 1302 39 00 | – – muut: |
| | – karrageniini |
| ex 1404 | Muualle kuulumattomat kasvituotteet: |
| 1404 20 00 | – puuvillalintterit |
| ex 1702 | Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri: |
| 1702 50 00 | – kemiallisesti puhdas fruktoosi |
| ex 1702 90 | – muut, myös inverttisokeri: |
| 1702 90 10 | – – kemiallisesti puhdas maltoosi |
| ex 29 luku | Orgaaniset kemialliset yhdisteet, alanimikkeet 2905 43 00 ja 2905 44 pois lukien |
| Ryhmä 30 | Farmaseuttiset tuotteet |
| 3402 | Orgaaniset pinta-aktiiviset aineet (muut kuin saippua ja suopa); pinta-aktiiviset valmisteet, pesuvalmisteet (myös pesuapuvalmisteet) ja puhdistusvalmisteet, myös jos niissä on saippuaa tai suopaa, muut kuin nimikkeen 3401 valmisteet: |
| ex 35 luku | Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit, nimike 3501 ja alanimikkeet 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20 pois lukien |
| ex 38 luku | Erinäiset kemialliset tuotteet, nimike 3809 ja alanimike 3824 60 lukien |
| Ryhmä 39 | Muovit ja muovitavarat |
| ex 48 luku | Paperi, kartonki ja pahvi; paperimassa-, paperi-, kartonki- ja pahvitavarat |
| 4801 00 | Sanomalehtipaperi, rullina tai arkkeina: |
| 4802 | Päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, sekä reikäkorttipaperi ja -kartonki ja reikänauhapaperi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeen 4801 tai 4803 paperi; käsintehty paperi, kartonki ja pahvi |
| 4803 00 | Toaletti- ja kasvopyyhepehmopaperi, käsipyyhe- ja lautasliinapaperi sekä niiden kaltainen paperi, jollaista käytetään kotitalous- tai saniteettitarkoituksiin, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, myös krepattu, poimutettu, kohokuvioitu, rei’itetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina: |
| 4804 | Päällystämätön voimapaperi, -kartonki ja -pahvi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeeseen 4802 tai 4803 kuuluva: |
| 4805 | Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 2 huomautuksessa määrätään: |
| 4806 | Pergamenttipaperi, rasvanpitävät paperit (voipaperit), kuultopaperit ja glassiinipaperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpikuultavat paperit, rullina tai arkkeina: |
| 4807 | Kerrostettu paperi, kartonki ja pahvi (valmistettu yhdistämällä liimalla tasaisia paperi-, kartonki- tai pahvikerroksia), päällystämätön ja kyllästämätön, myös sisältä vahvistettu, rullina tai arkkeina: |
| 4808 | Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin tasaisin pintalevyin), krepattu, poimutettu, kohokuvioitu tai rei’itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeessä 4803 kuvaillun kaltainen paperi: |
| 4809 | Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (myös päällystetty tai kyllästetty paperi vahaksia tai offsetlevyjä varten), myös painetut, rullina tai arkkeina: |
| 4810 | Paperi, kartonki ja pahvi, jotka on yhdeltä tai molemmilta puolilta sideainetta käyttäen tai ilman sitä päällystetty kaoliinilla tai muulla epäorgaanisella aineella, ilman mitään muuta päällystystä, myös pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina: |
| 4811 | Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina, muut kuin nimikkeessä 4803, 4809 tai 4810 kuvattujen kaltaiset tavarat: |
| 4812 00 00 | Suodatinkappaleet, -laatat ja -levyt, paperimassaa |
| ex 4813 | Savukepaperi, myös määräkokoon leikattu tai lehtiöinä tai hylsyinä: |
| ex 4813 90 | – muut |
| ex 4814 | Paperitapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet; ikkunakuultopaperi: |
| 4814 10 00 | – purutapetti (”ingrain” paper) |
| 4814 20 00 | – tapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet, paperia, joka on pintapuolelta päällystetty tai peitetty martioidulla, kohokuvioidulla, värjätyllä, kuviopainetulla tai muutoin koristellulla muovikerroksella |
| 4814 90 | – muut |
| ex 4816 | Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (muut kuin nimikkeeseen 4809 kuuluvat), paperiset vahakset ja offsetlevyt, myös rasioissa |
| 4816 10 00 | – hiilipaperi ja sen kaltaiset jäljentävät paperit |
| 4816 90 00 | – muut |
| Ryhmä 52 | Puuvilla |
| ex 5801 | Kudotut nukka- ja chenillelankakankaat, muut kuin nimikkeen 5806 kankaat: |
| | – puuvillaa: |
| 5801 21 00 | – – leikkaamattomat kudenukkakankaat |
| ex 5802 | Pyyheliinafrotee- ja sen kaltaiset kudotut froteekankaat, muut kuin nimikkeen 5806 nauhat; tuftatut tekstiilikankaat, muut kuin nimikkeen 5703 tuotteet |
| | – pyyheliinafrotee- ja sen kaltaiset kudotut froteekankaat, puuvillaa: |
| 5802 11 00 | – – valkaisemattomat |
| 5802 19 00 | – – muut |
| ex 5803 | Lintuniisikankaat, muut kuin nimikkeen 5806 nauhat |
| 5803 10 00 | – puuvillaa |

CN-koodi

Kuvaus

ex 1302

Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut:

– muut kasviaineista saadut kasviliimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut:

ex 1302 32 90

– – – guar-siemenistä saadut kasviliimat ja paksunnosaineet

ex 1302 39 00

– – muut:

– karrageniini

ex 1404

Muualle kuulumattomat kasvituotteet:

1404 20 00

– puuvillalintterit

ex 1702

Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri:

1702 50 00

– kemiallisesti puhdas fruktoosi

ex 1702 90

– muut, myös inverttisokeri:

1702 90 10

– – kemiallisesti puhdas maltoosi

ex 29 luku

Orgaaniset kemialliset yhdisteet, alanimikkeet 2905 43 00 ja 2905 44 pois lukien

Ryhmä 30

Farmaseuttiset tuotteet

3402

Orgaaniset pinta-aktiiviset aineet (muut kuin saippua ja suopa); pinta-aktiiviset valmisteet, pesuvalmisteet (myös pesuapuvalmisteet) ja puhdistusvalmisteet, myös jos niissä on saippuaa tai suopaa, muut kuin nimikkeen 3401 valmisteet:

ex 35 luku

Valkuaisaineet; modifioidut tärkkelykset; liimat ja liisterit; entsyymit, nimike 3501 ja alanimikkeet 3505 10 10, 3505 10 90 ja 3505 20 pois lukien

ex 38 luku

Erinäiset kemialliset tuotteet, nimike 3809 ja alanimike 3824 60 lukien

Ryhmä 39

Muovit ja muovitavarat

ex 48 luku

Paperi, kartonki ja pahvi; paperimassa-, paperi-, kartonki- ja pahvitavarat

4801 00

Sanomalehtipaperi, rullina tai arkkeina:

4802

Päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, sekä reikäkorttipaperi ja -kartonki ja reikänauhapaperi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeen 4801 tai 4803 paperi; käsintehty paperi, kartonki ja pahvi

4803 00

Toaletti- ja kasvopyyhepehmopaperi, käsipyyhe- ja lautasliinapaperi sekä niiden kaltainen paperi, jollaista käytetään kotitalous- tai saniteettitarkoituksiin, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, myös krepattu, poimutettu, kohokuvioitu, rei’itetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina:

4804

Päällystämätön voimapaperi, -kartonki ja -pahvi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeeseen 4802 tai 4803 kuuluva:

4805

Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 2 huomautuksessa määrätään:

4806

Pergamenttipaperi, rasvanpitävät paperit (voipaperit), kuultopaperit ja glassiinipaperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpikuultavat paperit, rullina tai arkkeina:

4807

Kerrostettu paperi, kartonki ja pahvi (valmistettu yhdistämällä liimalla tasaisia paperi-, kartonki- tai pahvikerroksia), päällystämätön ja kyllästämätön, myös sisältä vahvistettu, rullina tai arkkeina:

4808

Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin tasaisin pintalevyin), krepattu, poimutettu, kohokuvioitu tai rei’itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeessä 4803 kuvaillun kaltainen paperi:

4809

Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (myös päällystetty tai kyllästetty paperi vahaksia tai offsetlevyjä varten), myös painetut, rullina tai arkkeina:

4810

Paperi, kartonki ja pahvi, jotka on yhdeltä tai molemmilta puolilta sideainetta käyttäen tai ilman sitä päällystetty kaoliinilla tai muulla epäorgaanisella aineella, ilman mitään muuta päällystystä, myös pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina:

4811

Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina, muut kuin nimikkeessä 4803, 4809 tai 4810 kuvattujen kaltaiset tavarat:

4812 00 00

Suodatinkappaleet, -laatat ja -levyt, paperimassaa

ex 4813

Savukepaperi, myös määräkokoon leikattu tai lehtiöinä tai hylsyinä:

ex 4813 90

– muut

ex 4814

Paperitapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet; ikkunakuultopaperi:

4814 10 00

– purutapetti (”ingrain” paper)

4814 20 00

– tapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet, paperia, joka on pintapuolelta päällystetty tai peitetty martioidulla, kohokuvioidulla, värjätyllä, kuviopainetulla tai muutoin koristellulla muovikerroksella

4814 90

– muut

ex 4816

Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (muut kuin nimikkeeseen 4809 kuuluvat), paperiset vahakset ja offsetlevyt, myös rasioissa

4816 10 00

– hiilipaperi ja sen kaltaiset jäljentävät paperit

4816 90 00

– muut

Ryhmä 52

Puuvilla

ex 5801

Kudotut nukka- ja chenillelankakankaat, muut kuin nimikkeen 5806 kankaat:

– puuvillaa:

5801 21 00

– – leikkaamattomat kudenukkakankaat

ex 5802

Pyyheliinafrotee- ja sen kaltaiset kudotut froteekankaat, muut kuin nimikkeen 5806 nauhat; tuftatut tekstiilikankaat, muut kuin nimikkeen 5703 tuotteet

– pyyheliinafrotee- ja sen kaltaiset kudotut froteekankaat, puuvillaa:

5802 11 00

– – valkaisemattomat

5802 19 00

– – muut

ex 5803

Lintuniisikankaat, muut kuin nimikkeen 5806 nauhat

5803 10 00

– puuvillaa

---

LIITE II

Perustärkkelykset ja tärkkelyksestä johdetut tuotteet

| CN-koodi | Kuvaus | Tonnin valmistamiseen tarvittava tärkkelyksen määrä
  (kerroin) |
| --- | --- | --- |
| A.   PERUSTÄRKKELYS (1)
   (2) |
| ex 1108 | Tärkkelys; inuliini: | |
| | – tärkkelys: | |
| 1108 11 00 | – – vehnätärkkelys | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – maissitärkkelys | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – perunatärkkelys | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – muu tärkkelys | 1,00 |
| B.   SEURAAVAT JOHDETUT TUOTTEET, JOS NE ON VALMISTETTU EDELLÄ MAINITUISTA TUOTTEISTA |
| 1702 | Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri: | |
| ex 1702 30 | – glukoosi ja glukoosisiirappi, joissa ei ole lainkaan fruktoosia tai joissa sitä on vähemmän kuin 20 prosenttia kuivapainosta: | |
| | – – muut: | |
| | – – – joissa on glukoosia vähintään 99 prosenttia kuivapainosta: | |
| 1702 30 51 | – – – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – muut (3) | 1,00 |
| | – – – muut | |
| 1702 30 91 | – – – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – muut (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – glukoosi ja glukoosisiirappi, joissa on fruktoosia vähintään 20 prosenttia, mutta vähemmän kuin 50 prosenttia kuivapainosta: | |
| 1702 40 90 | – – muut (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – muut, myös inverttisokeri: | |
| 1702 90 50 | – – maltodekstriini ja maltodekstriinisiirappi: | |
| | – – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna | 1,304 |
| | – – – muut (3) | 1,00 |
| | – – sokeriväri: | |
| | – – – muut: | |
| 1702 90 75 | – – – – jauheena, myös yhteenpuristettuna | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – muut (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Asykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset: | |
| | – muut moniarvoiset alkoholit: | |
| 2905 43 00 | – – mannitoli | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glusitoli (sorbitoli): | |
| | – – – vesiliuoksena: | |
| 2905 44 11 | – – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – muut (4) | 0,944 |
| | – – – muut: | |
| 2905 44 91 | – – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – muut | 1,52 |
| 3505 | Dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys (esim. esihyytelöity tai esteröity tärkkelys); tärkkelykseen, dekstriiniin tai muuhun modifioituun tärkkelykseen perustuvat liimat ja liisterit: | |
| ex 3505 10 | – dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys: | |
| 3505 10 10 | – – dekstriini (5) | 1,14 |
| | – – muu modifioitu tärkkelys: | |
| 3505 10 90 | – – – muut (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – liimat ja liisterit | 1,14 |
| ex 3809 | Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat värjäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittausaineet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai niiden kaltaisessa teollisuudessa, muualle kuulumattomat: | |
| 3809 10 | – tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä varten; kemialliset tuotteet ja kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden valmisteet (myös jos ne ovat luonnontuotteiden seoksia), muualle kuulumattomat; kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden jätetuotteet, muualle kuulumattomat: | |
| 3824 60 | – sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva: | |
| | – – vesiliuoksena | |
| 3824 60 11 | – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – muut (4) | 0,944 |
| | – – muut: | |
| 3824 60 91 | – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – muut | 1,52 |

CN-koodi

Kuvaus

Tonnin valmistamiseen tarvittava tärkkelyksen määrä

(kerroin)

PERUSTÄRKKELYS (1)
   (2)

ex 1108

Tärkkelys; inuliini:

– tärkkelys:

1108 11 00

– – vehnätärkkelys

1,00

1108 12 00

– – maissitärkkelys

1,00

1108 13 00

– – perunatärkkelys

1,00

ex 1108 19

– – muu tärkkelys

1,00

SEURAAVAT JOHDETUT TUOTTEET, JOS NE ON VALMISTETTU EDELLÄ MAINITUISTA TUOTTEISTA

1702

Muut sokerit, myös kemiallisesti puhdas laktoosi, maltoosi, glukoosi ja fruktoosi (levuloosi), jähmeät; lisättyä maku- tai väriainetta sisältämättömät sokerisiirapit; keinotekoinen hunaja, myös luonnonhunajan kanssa sekoitettuna; sokeriväri:

ex 1702 30

– glukoosi ja glukoosisiirappi, joissa ei ole lainkaan fruktoosia tai joissa sitä on vähemmän kuin 20 prosenttia kuivapainosta:

– – muut:

– – – joissa on glukoosia vähintään 99 prosenttia kuivapainosta:

1702 30 51

– – – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna

1,304

1702 30 59

– – – – muut (3)

1,00

– – – muut

1702 30 91

– – – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna:

1,304

1702 30 99

– – – – muut (3)

1,00

ex 1702 40

– glukoosi ja glukoosisiirappi, joissa on fruktoosia vähintään 20 prosenttia, mutta vähemmän kuin 50 prosenttia kuivapainosta:

1702 40 90

– – muut (3)

1,00

ex 1702 90

– muut, myös inverttisokeri:

1702 90 50

– – maltodekstriini ja maltodekstriinisiirappi:

– – – valkoisena kiteisenä jauheena, myös yhteenpuristettuna

1,304

– – – muut (3)

1,00

– – sokeriväri:

– – – muut:

1702 90 75

– – – – jauheena, myös yhteenpuristettuna

1,366

1702 90 79

– – – – muut (3)

0,95

ex 2905

Asykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset:

– muut moniarvoiset alkoholit:

2905 43 00

– – mannitoli

1,52

2905 44

– – D-glusitoli (sorbitoli):

– – – vesiliuoksena:

2905 44 11

– – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna (4)

1,068

2905 44 19

– – – – muut (4)

0,944

– – – muut:

2905 44 91

– – – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna

1,52

2905 44 99

– – – – muut

1,52

3505

Dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys (esim. esihyytelöity tai esteröity tärkkelys); tärkkelykseen, dekstriiniin tai muuhun modifioituun tärkkelykseen perustuvat liimat ja liisterit:

ex 3505 10

– dekstriini ja muu modifioitu tärkkelys:

3505 10 10

– – dekstriini (5)

1,14

– – muu modifioitu tärkkelys:

3505 10 90

– – – muut (5)

1,14

3505 20

– liimat ja liisterit

1,14

ex 3809

Viimeistelyvalmisteet, valmisteet, jotka nopeuttavat värjäytymistä tai väriaineiden kiinnittymistä, sekä muut tuotteet ja valmisteet (esim. liistausaineet ja peittausaineet), jollaisia käytetään tekstiili-, paperi-, nahka- tai niiden kaltaisessa teollisuudessa, muualle kuulumattomat:

3809 10

– tärkkelyspitoisiin aineisiin perustuvat (5)

1,14

ex 3824

Valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä varten; kemialliset tuotteet ja kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden valmisteet (myös jos ne ovat luonnontuotteiden seoksia), muualle kuulumattomat; kemian- tai siihen liittyvän teollisuuden jätetuotteet, muualle kuulumattomat:

3824 60

– sorbitoli, muu kuin alanimikkeeseen 2905 44 kuuluva:

– – vesiliuoksena

3824 60 11

– – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna (4)

1,068

3824 60 19

– – – muut (4)

0,944

– – muut:

3824 60 91

– – – jossa on enintään 2 painoprosenttia D-mannitolia D-glusitolipitoisuudesta laskettuna

1,52

3824 60 99

– – – muut

1,52

---

(1)  Annettua kerrointa sovelletaan tärkkelykseen, jonka kuiva-ainepitoisuus on vähintään 87 % maissi- ja vehnätärkkelyksen osalta ja vähintään 80 % perunatärkkelyksen osalta.

Jos perustärkkelyksen kuiva-ainepitoisuus on pienempi kuin mainittu pitoisuus, tuotantotuki tarkistetaan seuraavan kaavan mukaisesti:

| 1) | Maissi- tai vehnätärkkelys: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä)/87) × tuotantotuki. |
| --- | --- |

1)

Maissi- tai vehnätärkkelys: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä)/87) × tuotantotuki.

| 2) | Perunatärkkelys: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä)/80) × tuotantotuki. |
| --- | --- |

2)

Perunatärkkelys: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä)/80) × tuotantotuki.

Jos tuotantotukea maksetaan CN-koodiin 1108 kuuluvalle tärkkelykselle, tärkkelyksen puhtausasteen kuiva-aineessa on oltava vähintään 97 %.

Tärkkelyksen puhtausaste kuiva-aineessa määritetään jonkin komission direktiivin 72/199/ETY (EYVL L 123, 29.5.1972, s. 6) liitteessä I julkaistun menetelmän avulla.

(2)  Valmistettu suoraan maissista, vehnästä tai perunasta siten, ettei sivutuotteita käytetä muiden maataloustuotteiden tai tavaroiden valmistuksessa.

(3)  Tuotantotukea maksetaan näihin nimikkeisiin kuuluville tuotteille, joiden kuiva-ainepitoisuus on vähintään 78 %. Näihin nimikkeisiin kuuluville tuotteille, joiden perustärkkelyksen kuiva-ainepitoisuus on pienempi kuin 78 %, maksettava tuotantotuki tarkistetaan seuraavan kaavan mukaisesti: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä/78) × tuotantotuki.

(4)  Tuotantotukea maksetaan vesiliuoksena olevalle D-glusitolille (sorbitolille), jonka kuiva-ainepitoisuus on vähintään 70 %. Jos kuiva-ainepitoisuus on pienempi kuin 70 %, tuotantotuki tarkistetaan seuraavan kaavan mukaisesti: (todellinen kuiva-aineen prosenttimäärä/70) × tuotantotuki.

(5)  Tuotantotukea maksetaan tärkkelyksen tai dekstriinin todellisen prosenttimääräisen kuiva-ainepitoisuuden mukaan.

---

LIITE III

Asetuksen 10 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut maininnat

| — | : | bulgariaksi | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | espanjaksi | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | tšekiksi | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | tanskaksi | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | saksaksi | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | viroksi | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | kreikaksi | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | englanniksi | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | ranskaksi | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | italiaksi | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | latviaksi | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | liettuaksi | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | unkariksi | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | maltaksi | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | hollanniksi | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | puolaksi | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | portugaliksi | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | romaniaksi | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | slovakiksi | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | sloveeniksi | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | suomeksi | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | ruotsiksi | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

bulgariaksi

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

espanjaksi

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

tšekiksi

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

tanskaksi

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

saksaksi

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

viroksi

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

kreikaksi

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

englanniksi

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

ranskaksi

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

italiaksi

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

latviaksi

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

liettuaksi

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

unkariksi

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

maltaksi

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

hollanniksi

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

puolaksi

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

portugaliksi

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

romaniaksi

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

slovakiksi

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

sloveeniksi

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

suomeksi

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

ruotsiksi

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 492/2008,

annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä syyskuuta 2007 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä syyskuuta 2007 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Menettely käynnistettiin sen jälkeen, kun 100:aa prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin tuotannosta edustava Ajinomoto Foods Europe S.A.S. oli tehnyt asiasta valituksen 23 päivänä heinäkuuta 2007. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä yhteisön ainoalle tuottajalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Menettely käynnistettiin sen jälkeen, kun 100:aa prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin tuotannosta edustava Ajinomoto Foods Europe S.A.S. oli tehnyt asiasta valituksen 23 päivänä heinäkuuta 2007. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä yhteisön ainoalle tuottajalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajien järjestöt ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajien järjestöt ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa saatettaisiin käyttää otantaa. Yhteistyöhalunsa julki tuoneita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia oli kuitenkin odotettua vähemmän, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa saatettaisiin käyttää otantaa. Yhteistyöhalunsa julki tuoneita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia oli kuitenkin odotettua vähemmän, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena.

| (6) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. |
| --- | --- |

(6)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille.

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa yhteisön tuottaja, 22 tuojaa ja 27 käyttäjää sekä kaksi raaka-aineen toimittajaa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa yhteisön tuottaja, 22 tuojaa ja 27 käyttäjää sekä kaksi raaka-aineen toimittajaa.

| (8) | Vastauksia saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, neljältä käyttäjältä ja kahdelta toimittajalta. |
| --- | --- |

(8)

Vastauksia saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, neljältä käyttäjältä ja kahdelta toimittajalta.

| (9) | Tutkimuksen kohteena olleesta maasta eli Kiinasta komissio sai vastauksia kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta. |
| --- | --- |

(9)

Tutkimuksen kohteena olleesta maasta eli Kiinasta komissio sai vastauksia kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:






  a) | Yhteisön tuottaja







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Ranska, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Ajinomoto Foods Deutschland, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

a)

Yhteisön tuottaja

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Ranska, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Ajinomoto Foods Deutschland, Hampuri, Saksa

| b) | Yhteisön käyttäjä

  Yksi käyttäjä pyysi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, ettei sitä koskevia tietoja saateta julkisiksi, koska sillä olisi sen kannalta huomattavan epäsuotuisa vaikutus. Pyyntö todettiin riittävästi perustelluksi, joten siihen suostuttiin.






  — | Nestlé, Vevey, Sveitsi |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteisön käyttäjä

Yksi käyttäjä pyysi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, ettei sitä koskevia tietoja saateta julkisiksi, koska sillä olisi sen kannalta huomattavan epäsuotuisa vaikutus. Pyyntö todettiin riittävästi perustelluksi, joten siihen suostuttiin.

—

Nestlé, Vevey, Sveitsi

| — | Unilever, Neuhausen, Sveitsi |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Sveitsi

| c) | Yhteisön tuojat







  — | Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- |

c)

Yhteisön tuojat

—

Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa

| — | Helm AG, Hampuri, Saksa |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hampuri, Saksa

| — | Standard sp. z.o.o., Lublin, Puola |
| --- | --- |

—

Standard sp. z.o.o., Lublin, Puola

| d) | Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa







  1. | Meihua-ryhmä






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa

1.

Meihua-ryhmä

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei

| 2. | LingHua-ryhmä






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Tarkastuskäynnit on sovittu myös ryhmän kahteen muuhun yritykseen: |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua-ryhmä

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Tarkastuskäynnit on sovittu myös ryhmän kahteen muuhun yritykseen:

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog ja |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog ja

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining. Shandog oli hylättävä johdanto-osan 15–18 kappaleessa selitetyistä syistä. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining. Shandog oli hylättävä johdanto-osan 15–18 kappaleessa selitetyistä syistä.

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| e) | Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaimaa. |
| --- | --- | --- |

e)

Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaimaa.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson huhtikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson huhtikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (12) | Kiinasta peräisin oleva ja yhteisöön viety mononatriumglutamaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on elintarvikelisäaine, jota käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa sekä valmisruoissa. Sitä käytetään myös hygieniatuotteissa. Tuote luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

Kiinasta peräisin oleva ja yhteisöön viety mononatriumglutamaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on elintarvikelisäaine, jota käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa sekä valmisruoissa. Sitä käytetään myös hygieniatuotteissa. Tuote luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2922 42 00.

| (13) | Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa, 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Eri pakkauskokojen sisältämän mononatriumglutamaatin tai sen eri puhtausasteiden ominaisuuksissa ei kuitenkaan ole eroja. |
| --- | --- |

(13)

Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa, 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Eri pakkauskokojen sisältämän mononatriumglutamaatin tai sen eri puhtausasteiden ominaisuuksissa ei kuitenkaan ole eroja.

2.2   Samankaltainen tuote

| (14) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän mononatriumglutamaatin välillä ei havaittu mitään eroja. Kiina on siirtymätalousmaa, ja kuten johdanto-osan 30–34 kappaleessa todetaan, normaaliarvo oli määritettävä markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön viedyllä mononatriumglutamaatilla. Tästä syystä päätellään alustavasti, että mononatriumglutamaatin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(14)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän mononatriumglutamaatin välillä ei havaittu mitään eroja. Kiina on siirtymätalousmaa, ja kuten johdanto-osan 30–34 kappaleessa todetaan, normaaliarvo oli määritettävä markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön viedyllä mononatriumglutamaatilla. Tästä syystä päätellään alustavasti, että mononatriumglutamaatin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen

| (15) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa havaittiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen ensimmäisenä päivänä, että tuottaja oli toimittanut vientimyynnistään virheellisiä tietoja, joita pidettiin väärinä ja harhaanjohtavina perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa havaittiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen ensimmäisenä päivänä, että tuottaja oli toimittanut vientimyynnistään virheellisiä tietoja, joita pidettiin väärinä ja harhaanjohtavina perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (16) | Tämän johdosta tarkastus päätettiin ja yritykselle ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti (alustavat tai lopulliset, myönteiset tai kielteiset) päätelmät tehtäisiin käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, ja sille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. |
| --- | --- |

(16)

Tämän johdosta tarkastus päätettiin ja yritykselle ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti (alustavat tai lopulliset, myönteiset tai kielteiset) päätelmät tehtäisiin käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, ja sille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia.

| (17) | Vastauksessaan yritys ei kiistänyt tutkimuksessa havaittua asiakirjojen väärentämistä eikä vastustanut perusasetuksen 18 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(17)

Vastauksessaan yritys ei kiistänyt tutkimuksessa havaittua asiakirjojen väärentämistä eikä vastustanut perusasetuksen 18 artiklan soveltamista.

| (18) | Näissä olosuhteissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja ei siis otettu huomioon vaan hyödynnettiin käytettävissä olevia tosiseikkoja. |
| --- | --- |

(18)

Näissä olosuhteissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja ei siis otettu huomioon vaan hyödynnettiin käytettävissä olevia tosiseikkoja.

3.2   Markkinatalouskohtelu

| (19) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään mainitun artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; |
| --- | --- | --- |

(19)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään mainitun artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

4)

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| 5) | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (20) | Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(20)

Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.

| (21) | Perusasetuksen 18 artiklaa oli sovellettava yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (ks. johdanto-osan 15–18 kappale). |
| --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 18 artiklaa oli sovellettava yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (ks. johdanto-osan 15–18 kappale).

| (22) | Tarkastuksessa todettiin, että muut kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät täyttäneet kaikkia viittä markkinatalouskohtelun edellytystä. |
| --- | --- |

(22)

Tarkastuksessa todettiin, että muut kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät täyttäneet kaikkia viittä markkinatalouskohtelun edellytystä.

| (23) | Tarkastuksessa vahvistettiin, että yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja (Meihua-ryhmä, joka muodostuu viidestä yrityksestä) ei voinut osoittaa täyttävänsä edellä esitettyjä vaatimuksia 2 ja 3. Ensinnäkään se ei esittänyt IAS 27:n mukaisia auditoituja konsolidoituja tilinpäätöstietoja markkinatalouskohtelun hakulomakkeessa eikä tarkastuskäynnin aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että koska ryhmällä oli paljon liiketoimia, ainoastaan auditoitu konsolidoitu tilinpäätös, jossa kaikki ryhmän sisäiset taseet, liiketoimet, tulot ja menot on täysin eliminoitu, voisi antaa selvän kuvan ryhmästä. Meihua-ryhmä toimitti auditoidun konsolidoidun tilinpäätöksen vasta tarkastuskäynnin jälkeen, minkä vuoksi komissio ei pystynyt todentamaan kirjanpitoon sisältyviä tietoja eikä saamaan selkeää kuvaa ryhmän taloudellisesta tilanteesta. Lisäksi havaittiin, että yksittäisten yritysten kirjanpidossa ei noudatettu IAS 1:tä eikä IAS 18:aa, koska emoyritys tasoitti tuloja ja menoja ja tasoittaminen oli aineellista. Kun otetaan huomioon IAS-standardien rikkominen ja se, että sitä ei edes mainittu kirjanpitoraporteissa, katsotaan, että Meihua-ryhmä ei osoittanut, että sen kirjanpito oli kyseisten standardien mukainen (vaatimus 2). |
| --- | --- |

(23)

Tarkastuksessa vahvistettiin, että yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja (Meihua-ryhmä, joka muodostuu viidestä yrityksestä) ei voinut osoittaa täyttävänsä edellä esitettyjä vaatimuksia 2 ja 3. Ensinnäkään se ei esittänyt IAS 27:n mukaisia auditoituja konsolidoituja tilinpäätöstietoja markkinatalouskohtelun hakulomakkeessa eikä tarkastuskäynnin aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että koska ryhmällä oli paljon liiketoimia, ainoastaan auditoitu konsolidoitu tilinpäätös, jossa kaikki ryhmän sisäiset taseet, liiketoimet, tulot ja menot on täysin eliminoitu, voisi antaa selvän kuvan ryhmästä. Meihua-ryhmä toimitti auditoidun konsolidoidun tilinpäätöksen vasta tarkastuskäynnin jälkeen, minkä vuoksi komissio ei pystynyt todentamaan kirjanpitoon sisältyviä tietoja eikä saamaan selkeää kuvaa ryhmän taloudellisesta tilanteesta. Lisäksi havaittiin, että yksittäisten yritysten kirjanpidossa ei noudatettu IAS 1:tä eikä IAS 18:aa, koska emoyritys tasoitti tuloja ja menoja ja tasoittaminen oli aineellista. Kun otetaan huomioon IAS-standardien rikkominen ja se, että sitä ei edes mainittu kirjanpitoraporteissa, katsotaan, että Meihua-ryhmä ei osoittanut, että sen kirjanpito oli kyseisten standardien mukainen (vaatimus 2).

| (24) | Ryhmän yritysten tarkastuskäynnillä tarkastettujen yksittäisten tilien perusteella ja edellä mainittujen varmentamattomien tietojen perusteella havaittiin merkittäviä vääristymiä yritysten ja ryhmän taloudellisessa tilanteessa. Korottomia lainoja löydettiin merkittäviä määriä. Tämä johti merkittävään negatiiviseen käyttöpääomaan ja potentiaalisesti korkeisiin rahoituskustannuksiin, jotka eivät näkyneet yksittäisten yritysten tai ryhmän kirjanpidossa (vaatimus 3). |
| --- | --- |

(24)

Ryhmän yritysten tarkastuskäynnillä tarkastettujen yksittäisten tilien perusteella ja edellä mainittujen varmentamattomien tietojen perusteella havaittiin merkittäviä vääristymiä yritysten ja ryhmän taloudellisessa tilanteessa. Korottomia lainoja löydettiin merkittäviä määriä. Tämä johti merkittävään negatiiviseen käyttöpääomaan ja potentiaalisesti korkeisiin rahoituskustannuksiin, jotka eivät näkyneet yksittäisten yritysten tai ryhmän kirjanpidossa (vaatimus 3).

| (25) | Toinen yritys, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ei voinut osoittaa täyttävänsä vaatimukset 1–3. Ensinnäkään sen päätöksiä ei tehty markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, pääasiassa siksi, että valtio oli yliedustettuna sen johtokunnassa ja yrityksellä oli joitakin epäilyttäviä ja määrältään suuria liiketoimia valtion omistamien yritysten kanssa (valtiolta laina, jonka korko oli kaksinkertainen markkinakorkoon nähden, ennakkomaksut valtion omistamille yrityksille ilman perusteita) (vaatimus 1). Toiseksi se ei esittänyt todisteita sen tueksi, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on laadittu ja auditoitu kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, koska kirjanpitoa ei havaittu IAS 1:n ja IAS 18:n mukaiseksi, sillä yritys tasoitti i) velkoja saamisilla ja ii) tuloja ja menoja. Molemmat tasoittamiset, jotka olivat aineellisia, vähensivät näin mahdollisuuksia ymmärtää liiketoimia, muita tapahtumia ja olosuhteita yrityksen toiminnassa. Koska edellä mainittuja kansainvälisen tilinpäätösstandardin rikkomisia ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yritys ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kyseisten standardien mukaisesti (vaatimus 2). Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten varojen ja maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa (vaatimus 3). |
| --- | --- |

(25)

Toinen yritys, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ei voinut osoittaa täyttävänsä vaatimukset 1–3. Ensinnäkään sen päätöksiä ei tehty markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, pääasiassa siksi, että valtio oli yliedustettuna sen johtokunnassa ja yrityksellä oli joitakin epäilyttäviä ja määrältään suuria liiketoimia valtion omistamien yritysten kanssa (valtiolta laina, jonka korko oli kaksinkertainen markkinakorkoon nähden, ennakkomaksut valtion omistamille yrityksille ilman perusteita) (vaatimus 1). Toiseksi se ei esittänyt todisteita sen tueksi, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on laadittu ja auditoitu kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, koska kirjanpitoa ei havaittu IAS 1:n ja IAS 18:n mukaiseksi, sillä yritys tasoitti i) velkoja saamisilla ja ii) tuloja ja menoja. Molemmat tasoittamiset, jotka olivat aineellisia, vähensivät näin mahdollisuuksia ymmärtää liiketoimia, muita tapahtumia ja olosuhteita yrityksen toiminnassa. Koska edellä mainittuja kansainvälisen tilinpäätösstandardin rikkomisia ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yritys ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kyseisten standardien mukaisesti (vaatimus 2). Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten varojen ja maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa (vaatimus 3).

| (26) | Tämän johdosta pääteltiin, ettei mikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(26)

Tämän johdosta pääteltiin, ettei mikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia.

3.3   Yksilöllinen kohtelu

| (27) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan tarvittaessa vahvistetaan koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille voidaan sen vuoksi myöntää yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan tarvittaessa vahvistetaan koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille voidaan sen vuoksi myöntää yksilöllinen kohtelu.

| (28) | Vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(28)

Vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (29) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. |
| --- | --- |

(29)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.

3.4   Normaaliarvo

3.4.1   Vertailumaa

| (30) | Kun kyse on siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Kun kyse on siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (31) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Thaimaata vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä. |
| --- | --- |

(31)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Thaimaata vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.

| (32) | Vain yksi asianomainen osapuoli toimitti kommentteja, joissa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi Brasiliaa tai Indonesiaa. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin yrityksiin Brasiliassa ja Indonesiassa. Brasilialaisilta ja indonesialaisilta tuottajilta ei kuitenkaan saatu vastauksia kyselylomakkeeseen eikä asian kannalta merkityksellisiä kommentteja. |
| --- | --- |

(32)

Vain yksi asianomainen osapuoli toimitti kommentteja, joissa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi Brasiliaa tai Indonesiaa. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin yrityksiin Brasiliassa ja Indonesiassa. Brasilialaisilta ja indonesialaisilta tuottajilta ei kuitenkaan saatu vastauksia kyselylomakkeeseen eikä asian kannalta merkityksellisiä kommentteja.

| (33) | Thaimaa on maailmanlaajuisesti yksi suurimmista mononatriumglutamaatin tuottajista, jolla on kilpaillut markkinat, ja suurin thaimaalainen mononatriumglutamaatin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä. Thaimaa täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla on kilpailua, kotimarkkinoilla myydyt määrät ovat riittäviä sekä kiinalaiset ja thaimaalaiset markkinat ovat toisiinsa verrattavissa tuotevalikoiman ja tuotantoprosessin osalta. |
| --- | --- |

(33)

Thaimaa on maailmanlaajuisesti yksi suurimmista mononatriumglutamaatin tuottajista, jolla on kilpaillut markkinat, ja suurin thaimaalainen mononatriumglutamaatin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä. Thaimaa täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla on kilpailua, kotimarkkinoilla myydyt määrät ovat riittäviä sekä kiinalaiset ja thaimaalaiset markkinat ovat toisiinsa verrattavissa tuotevalikoiman ja tuotantoprosessin osalta.

| (34) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Thaimaa soveltuu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(34)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Thaimaa soveltuu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

3.4.2   Normaaliarvon määrittämisessä käytetyt menetelmät

| (35) | Kiinalle määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli kaikkien Thaimaan kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tuotelajien osalta voidaan todeta, että Kiinasta vietiin tutkimusajanjaksolla pääasiassa vain yhtä tuotelajia eli mononatriumglutamaattia, joka oli vähintään 99-prosenttisesti puhdasta, ja tämä oli suoraan verrattavissa tuotteeseen, jota vertailumaan tuottaja myi kotimarkkinoillaan. Tutkimuksessa kävi ilmi joitakin eroavaisuuksia thaimaalaisten ja kiinalaisten valmistajien tuotantoprosesseissa sikäli, että kiinalainen valmistaja käytti erilaisia laitteita, jotka vaativat vähemmän sähköenergiaa. Thaimaan kotimarkkinoiden myyntihintoja oikaistiin tämän vuoksi alaspäin näitä eroavaisuuksia vastaavalla summalla. |
| --- | --- |

(35)

Kiinalle määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli kaikkien Thaimaan kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tuotelajien osalta voidaan todeta, että Kiinasta vietiin tutkimusajanjaksolla pääasiassa vain yhtä tuotelajia eli mononatriumglutamaattia, joka oli vähintään 99-prosenttisesti puhdasta, ja tämä oli suoraan verrattavissa tuotteeseen, jota vertailumaan tuottaja myi kotimarkkinoillaan. Tutkimuksessa kävi ilmi joitakin eroavaisuuksia thaimaalaisten ja kiinalaisten valmistajien tuotantoprosesseissa sikäli, että kiinalainen valmistaja käytti erilaisia laitteita, jotka vaativat vähemmän sähköenergiaa. Thaimaan kotimarkkinoiden myyntihintoja oikaistiin tämän vuoksi alaspäin näitä eroavaisuuksia vastaavalla summalla.

3.5   Vientihinta

| (36) | Kaikki yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön joko suoraan riippumattomille asiakkaille taikka Kiinassa tai Taiwanissa sijaitsevien etuyhteydettömien yritysten välityksellä. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Kaikki yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön joko suoraan riippumattomille asiakkaille taikka Kiinassa tai Taiwanissa sijaitsevien etuyhteydettömien yritysten välityksellä. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (37) | Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 74. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön aste oli alhainen. Tämän seurauksena vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyyntimarginaali oli korkein ja jotka oli tehnyt toinen kahdesta yksilöllisen kohtelun saaneesta yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta. |
| --- | --- |

(37)

Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 74. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön aste oli alhainen. Tämän seurauksena vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyyntimarginaali oli korkein ja jotka oli tehnyt toinen kahdesta yksilöllisen kohtelun saaneesta yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta.

3.6   Vertailu

| (38) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(38)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (39) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ja vertailumaan tuottajalle) myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(39)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ja vertailumaan tuottajalle) myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

3.7   Polkumyyntimarginaalit

3.7.1   Yhteistyössä toimineet tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (40) | Niiden yritysten, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Niiden yritysten, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (41) | Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat näin ollen seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat näin ollen seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (42) | Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vientihintaa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 37 kappaleessa sekä normaaliarvoa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 35 kappaleessa. |
| --- | --- |

(42)

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vientihintaa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 37 kappaleessa sekä normaaliarvoa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 35 kappaleessa.

| (43) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 39,7 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 39,7 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

4.   VAHINKO

4.1   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (44) | Ainoa yhteistyössä toiminut yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta mononatriumglutamaatista. Sen vuoksi katsotaan, että se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(44)

Ainoa yhteistyössä toiminut yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta mononatriumglutamaatista. Sen vuoksi katsotaan, että se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (45) | Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. Suluissa olevat luvut ovat negatiivisia. |
| --- | --- |

(45)

Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. Suluissa olevat luvut ovat negatiivisia.

| (46) | Koska yhteisön tuottaja käyttämä varainhoitovuosi on 1 päivän huhtikuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän maaliskuuta välinen aika, kaikki jäljempänä olevat tiedot esitetään varainhoitovuosittain eikä kalenterivuosittain (esim. varainhoitovuosi 2005 kattaa 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivänä maaliskuuta 2005 välisen ajan). Tuontia koskevat tiedot on esitetty samalla tavalla vertailukelpoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(46)

Koska yhteisön tuottaja käyttämä varainhoitovuosi on 1 päivän huhtikuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän maaliskuuta välinen aika, kaikki jäljempänä olevat tiedot esitetään varainhoitovuosittain eikä kalenterivuosittain (esim. varainhoitovuosi 2005 kattaa 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivänä maaliskuuta 2005 välisen ajan). Tuontia koskevat tiedot on esitetty samalla tavalla vertailukelpoisuuden vuoksi.

4.2   Yhteisön kulutus

| (47) | Yhteisön kulutus määritettiin Eurostatin tietojen pohjalta yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien ja Kiinasta ja muista kolmansista maista tuotujen määrien perusteella. Mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus kasvoi varainhoitovuosien 2005 ja 2006 välillä ennen kuin se laski jatkuvasti varainhoitovuodella 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus laski neljä prosenttia tarkastelujakson aikana.
  Taulukko 1 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | | | | |
| Indeksi | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Yhteisön kulutus määritettiin Eurostatin tietojen pohjalta yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien ja Kiinasta ja muista kolmansista maista tuotujen määrien perusteella. Mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus kasvoi varainhoitovuosien 2005 ja 2006 välillä ennen kuin se laski jatkuvasti varainhoitovuodella 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus laski neljä prosenttia tarkastelujakson aikana.

Taulukko 1

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus (tonnia)

Indeksi

100

107

98

96

4.3   Tuonti Kiinasta yhteisöön

4.3.1   Määrä ja markkinaosuus

| (48) | Tuonnin määrä Kiinasta lisääntyi merkittävästi 4 701 tonnista (varainhoitovuonna 2005) 34 613 tonniin tutkimusajanjaksolla eli 636 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(48)

Tuonnin määrä Kiinasta lisääntyi merkittävästi 4 701 tonnista (varainhoitovuonna 2005) 34 613 tonniin tutkimusajanjaksolla eli 636 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (49) | Vastaava markkinaosuus oli 3–7 prosenttia varainhoitovuonna 2005, ja se kasvoi 38–43 prosenttiin tarkastelujaksolla kulutuksen laskusta huolimatta.
  Taulukko 2 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Kiinasta (tonnia) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indeksi | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Kiinan markkinaosuus | | | | |
| Indeksi | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Lähde: Tuontimäärät, Eurostat |

(49)

Vastaava markkinaosuus oli 3–7 prosenttia varainhoitovuonna 2005, ja se kasvoi 38–43 prosenttiin tarkastelujaksolla kulutuksen laskusta huolimatta.

Taulukko 2

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Tuonti Kiinasta (tonnia)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indeksi

100

242

729

736

Kiinan markkinaosuus

Indeksi

100

226

745

768

Lähde: Tuontimäärät, Eurostat

4.3.2   Yksikkömyyntihinta

| (50) | Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja osoittivat kaikkiaan hienoista 2 prosentin laskua.
  Taulukko 3 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indeksi | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Lähde: Tuontihinnat, Eurostat. |

(50)

Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja osoittivat kaikkiaan hienoista 2 prosentin laskua.

Taulukko 3

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni)

790

818

785

773

Indeksi

100

104

99

98

Lähde: Tuontihinnat, Eurostat.

4.3.3   Hintojen alittavuus

| (51) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. |
| --- | --- |

(51)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset.

| (52) | Edellä esitetyn menetelmän perusteella hintojen ero ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 21–24 prosenttia. |
| --- | --- |

(52)

Edellä esitetyn menetelmän perusteella hintojen ero ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 21–24 prosenttia.

4.4   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (53) | Kaikkien perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa mainittujen taloudellisten tekijöiden suuntauksia tarkasteltiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen määrittämiseksi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(53)

Kaikkien perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa mainittujen taloudellisten tekijöiden suuntauksia tarkasteltiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen määrittämiseksi tarkastelujaksolla.

4.4.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (54) | Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja vielä lisää 3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2007 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksolla. Tuotantokapasiteetin kasvu johtui uusista investoinneista (ks. johdanto-osan 60 kappale). |
| --- | --- |

(54)

Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja vielä lisää 3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2007 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksolla. Tuotantokapasiteetin kasvu johtui uusista investoinneista (ks. johdanto-osan 60 kappale).

| (55) | Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin tuotanto laski jatkuvasti niin, että laskua oli yhteensä 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Varainhoitovuoden 2007 ja tutkimusajanjakson tuotantoluvut osoittavat, että yhteisön tuotannonalan täytyi lopettaa tuotanto yhdeksi kuukaudeksi vuonna 2006. |
| --- | --- |

(55)

Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin tuotanto laski jatkuvasti niin, että laskua oli yhteensä 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Varainhoitovuoden 2007 ja tutkimusajanjakson tuotantoluvut osoittavat, että yhteisön tuotannonalan täytyi lopettaa tuotanto yhdeksi kuukaudeksi vuonna 2006.

| (56) | Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla.
  Taulukko 4 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti | | | | |
| Indeksi | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Tuotanto | | | | |
| Indeksi | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Kapasiteetin käyttöaste | | | | |
| Indeksi | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen. |

(56)

Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla.

Taulukko 4

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti

Indeksi

100

105

108

108

Tuotanto

Indeksi

100

99

93

94

Kapasiteetin käyttöaste

Indeksi

100

95

86

86

Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.

4.4.2   Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä

| (57) | Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla lisääntyi hieman varainhoitovuonna 2006 ennen valtavaa 25 prosenttiyksikön laskua varainhoitovuonna 2007. Tarkastelujaksolla myynti laski 24 prosenttia. Tämä hurja myyntimäärän lasku johti markkinaosuuden 12,5 prosenttiyksikön laskuun tarkastelujaksolla (58,6 prosentin markkinaosuudesta varainhoitovuonna 2005 tutkimusajanjakson 46,1 prosenttiin). |
| --- | --- |

(57)

Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla lisääntyi hieman varainhoitovuonna 2006 ennen valtavaa 25 prosenttiyksikön laskua varainhoitovuonna 2007. Tarkastelujaksolla myynti laski 24 prosenttia. Tämä hurja myyntimäärän lasku johti markkinaosuuden 12,5 prosenttiyksikön laskuun tarkastelujaksolla (58,6 prosentin markkinaosuudesta varainhoitovuonna 2005 tutkimusajanjakson 46,1 prosenttiin).

| (58) | Keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kohosi 19 prosenttia tarkastelujaksolla. Kohoaminen oli vieläkin jyrkempää varainhoitovuonna 2007 (23 prosenttia), mutta hinnat laskivat hieman tutkimusajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana. Hintojen kohoaminen oli välttämätöntä raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten kattamiseksi. Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala onnistui itse asiassa lisäämään tehokkuuttaan mononatriumglutamaatin tuotannossa, myyntihinnat eivät kattaneet tuotantokustannuksia tutkimusajanjaksolla.
  Taulukko 5 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin määrä | | | | |
| Indeksi | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Markkinaosuus | | | | |
| Indeksi | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Keskimääräiset hinnat | | | | |
| Indeksi | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen. |

(58)

Keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kohosi 19 prosenttia tarkastelujaksolla. Kohoaminen oli vieläkin jyrkempää varainhoitovuonna 2007 (23 prosenttia), mutta hinnat laskivat hieman tutkimusajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana. Hintojen kohoaminen oli välttämätöntä raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten kattamiseksi. Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala onnistui itse asiassa lisäämään tehokkuuttaan mononatriumglutamaatin tuotannossa, myyntihinnat eivät kattaneet tuotantokustannuksia tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Myynnin määrä

Indeksi

100

101

76

76

Markkinaosuus

Indeksi

100

94

77

79

Keskimääräiset hinnat

Indeksi

100

106

123

119

Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.

4.4.3   Varastot

| (59) | Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 52 prosenttia. Varastojen kasvu tapahtui tarkastelujakson toisella puoliskolla samaan aikaan kun myynti laski merkittävästi varainhoitovuodesta 2007 lähtien. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen taso oli edelleen korkea.
  Taulukko 6 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot | | | | |
| Indeksi | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen. |

(59)

Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 52 prosenttia. Varastojen kasvu tapahtui tarkastelujakson toisella puoliskolla samaan aikaan kun myynti laski merkittävästi varainhoitovuodesta 2007 lähtien. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen taso oli edelleen korkea.

Taulukko 6

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Varastot

Indeksi

100

101

153

152

Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.

4.4.4   Kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

| (60) | Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti yhteisön markkinoilla ei ollut kannattavaa tarkastelujakson aikana. Jakson alussa tilannetta on tarkasteltava ottaen huomioon se, että Ajinomoto Foods Europe (AFE) hankki Orsan S.A.:n ja että tällöin toteutettiin rakenneuudistus. Orsan S.A.:n taloudellinen tilanne olikin ollut kehno vuoteen 2003 asti, ja AFE ryhtyi toteuttamaan perusteellisia rakenneuudistuksia kustannusten vähentämiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi erityisinvestoinnilla vuosina 2004 ja 2005. Investoinneilla pyrittiin lisäämään tuotantokapasiteettia, kehittämään uusia tuotteita ja parantamaan energiatehokkuutta. Ryhmä, johon yhteisön tuotannonala nyt kuuluu, siirsi myös osaamista, esimerkiksi uusia ja parempia bakteerikantoja mononatriumglutamaatin tuotantoon tarvittavaa käymisprosessia varten. |
| --- | --- |

(60)

Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti yhteisön markkinoilla ei ollut kannattavaa tarkastelujakson aikana. Jakson alussa tilannetta on tarkasteltava ottaen huomioon se, että Ajinomoto Foods Europe (AFE) hankki Orsan S.A.:n ja että tällöin toteutettiin rakenneuudistus. Orsan S.A.:n taloudellinen tilanne olikin ollut kehno vuoteen 2003 asti, ja AFE ryhtyi toteuttamaan perusteellisia rakenneuudistuksia kustannusten vähentämiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi erityisinvestoinnilla vuosina 2004 ja 2005. Investoinneilla pyrittiin lisäämään tuotantokapasiteettia, kehittämään uusia tuotteita ja parantamaan energiatehokkuutta. Ryhmä, johon yhteisön tuotannonala nyt kuuluu, siirsi myös osaamista, esimerkiksi uusia ja parempia bakteerikantoja mononatriumglutamaatin tuotantoon tarvittavaa käymisprosessia varten.

| (61) | Vaikka investointien tekemistä jatkettiin myös vuosina 2006 ja 2007, yhteisön tuotannonala onnistui vähentämään tappioitaan varsinkin tutkimusajanjaksolla kohonneiden myyntihintojen mutta myös raaka-aineen ja energian tehostuneen käytön ansiosta. Hintojen lisäkasvu ei kuitenkaan ollut enää mahdollista. Kiinalaisten viejien toiminta lisääntyi jatkuvasti, ja ne valloittivat nopeasti yhteisön markkinat. Sen seurauksena yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittäviä tappioita myynnistä yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Vaikka investointien tekemistä jatkettiin myös vuosina 2006 ja 2007, yhteisön tuotannonala onnistui vähentämään tappioitaan varsinkin tutkimusajanjaksolla kohonneiden myyntihintojen mutta myös raaka-aineen ja energian tehostuneen käytön ansiosta. Hintojen lisäkasvu ei kuitenkaan ollut enää mahdollista. Kiinalaisten viejien toiminta lisääntyi jatkuvasti, ja ne valloittivat nopeasti yhteisön markkinat. Sen seurauksena yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittäviä tappioita myynnistä yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla.

| (62) | Samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä sijoitetun pääoman tuotto oli tappiollista koko tarkastelujakson ajan, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta. |
| --- | --- |

(62)

Samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä sijoitetun pääoman tuotto oli tappiollista koko tarkastelujakson ajan, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta.

| (63) | Muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta voidaan todeta, että EU:ssa tuotetun ja myydyn mononatriumglutamaatin aikaan saama kassavirta oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(63)

Muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta voidaan todeta, että EU:ssa tuotetun ja myydyn mononatriumglutamaatin aikaan saama kassavirta oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

| (64) | Taloudellisia tappioita lukuun ottamatta ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla, joka siis oli osa Ajinomoto-ryhmää, olisi ollut ongelmia saada pääomaa toimintaansa varten.
  Taulukko 7 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | | | | |
| Indeksi | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investoinnit | | | | |
| Indeksi | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Investointien tuotto | | | | |
| Indeksi | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Kassavirta | | | | |
| Indeksi | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen. |

(64)

Taloudellisia tappioita lukuun ottamatta ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla, joka siis oli osa Ajinomoto-ryhmää, olisi ollut ongelmia saada pääomaa toimintaansa varten.

Taulukko 7

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

Indeksi

(100)

(103)

(66)

(75)

Investoinnit

Indeksi

100

211

65

51

Investointien tuotto

Indeksi

(100)

(92)

(63)

(67)

Kassavirta

Indeksi

(100)

(102)

(59)

(83)

Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.

4.4.5   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (65) | Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Palkat nousivat 6 prosenttia varainhoitovuonna 2006 verrattuna varainhoitovuoteen 2005. Varainhoitovuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla ne kuitenkin putosivat takaisin varainhoitovuoden 2005 tasolle. |
| --- | --- |

(65)

Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Palkat nousivat 6 prosenttia varainhoitovuonna 2006 verrattuna varainhoitovuoteen 2005. Varainhoitovuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla ne kuitenkin putosivat takaisin varainhoitovuoden 2005 tasolle.

| (66) | Tuottavuus kasvoi 3 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja laski vähän varainhoitovuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla tuottavuus kohosi taas samalle tasolle kuin varainhoitovuonna 2006.
  Taulukko 8 | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | | | | |
| Indeksi | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Palkat | | | | |
| Indeksi | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Tuottavuus | | | | |
| Indeksi | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen. |

(66)

Tuottavuus kasvoi 3 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja laski vähän varainhoitovuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla tuottavuus kohosi taas samalle tasolle kuin varainhoitovuonna 2006.

Taulukko 8

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

Indeksi

100

95

92

91

Palkat

Indeksi

100

106

100

100

Tuottavuus

Indeksi

100

103

101

103

Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.

4.4.6   Kasvu

| (67) | Yhteisön kulutus väheni 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski samaan aikaan 24 prosenttia. Tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden laskemiseen 12,5 prosenttiyksiköllä tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(67)

Yhteisön kulutus väheni 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski samaan aikaan 24 prosenttia. Tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden laskemiseen 12,5 prosenttiyksiköllä tarkastelujakson aikana.

4.4.7   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (68) | Kiinalaisten viejien polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(68)

Kiinalaisten viejien polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

| (69) | Ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin vaikutuksista. On huomattava, että mononatriumglutamaatin tuontiin ei ole kohdistunut toimenpiteitä sitten vuoden 2003. |
| --- | --- |

(69)

Ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin vaikutuksista. On huomattava, että mononatriumglutamaatin tuontiin ei ole kohdistunut toimenpiteitä sitten vuoden 2003.

4.5   Vahinkoa koskeva päätelmä

| (70) | Useimmat yhteisön tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi 6 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 14 prosenttia. Kulutus yhteisön markkinoilla putosi 4 prosenttia mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti enemmän eli 24 prosenttia, mikä johti markkinaosuuden putoamiseen 12,5 prosenttiyksiköllä. Myös muut vahinkoindikaattorit, kuten varastot ja työllisyys, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(70)

Useimmat yhteisön tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi 6 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 14 prosenttia. Kulutus yhteisön markkinoilla putosi 4 prosenttia mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti enemmän eli 24 prosenttia, mikä johti markkinaosuuden putoamiseen 12,5 prosenttiyksiköllä. Myös muut vahinkoindikaattorit, kuten varastot ja työllisyys, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.

| (71) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat jopa 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat kohosivat tarkastelujaksolla 19 prosenttia kustannusten kohoamisen vuoksi, mutta tämän seurauksena myyntimäärä putosi ja markkinaosuus pieneni. Muutkin taloudelliset vahinkoindikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(71)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat jopa 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat kohosivat tarkastelujaksolla 19 prosenttia kustannusten kohoamisen vuoksi, mutta tämän seurauksena myyntimäärä putosi ja markkinaosuus pieneni. Muutkin taloudelliset vahinkoindikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.

| (72) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(72)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (73) | Komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(73)

Komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (74) | Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti lisääntyi määrällisesti yli seitsenkertaisesti, minkä johdosta kiinalaisen mononatriumglutamaatin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi 3–7 prosentista (varainhoitovuosi 2005) 38–43 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kiinalaiset viejät olivat markkinoilla ainoita toimijoita, jotka laskivat myyntihintojaan. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että sekä yhteisön tuotannonala että viejät muista kolmansista maista kohottivat hintojaan kasvavien tuotantokustannusten vuoksi (pääasiassa raaka-aineen ja energian hinnannousu). |
| --- | --- |

(74)

Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti lisääntyi määrällisesti yli seitsenkertaisesti, minkä johdosta kiinalaisen mononatriumglutamaatin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi 3–7 prosentista (varainhoitovuosi 2005) 38–43 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kiinalaiset viejät olivat markkinoilla ainoita toimijoita, jotka laskivat myyntihintojaan. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että sekä yhteisön tuotannonala että viejät muista kolmansista maista kohottivat hintojaan kasvavien tuotantokustannusten vuoksi (pääasiassa raaka-aineen ja energian hinnannousu).

| (75) | Kiinasta tapahtuneen tuonnin kasvu tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Varainhoitovuonna 2006 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi 142 prosenttia ja yhteisön myyntimäärä lisääntyi 1 prosentin. Varainhoitovuonna 2007 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi vielä 201 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 4 prosenttia, ja yhteisön myyntimäärä väheni 25 prosenttiyksikköä. Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla laski ja sen markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Kiinalaisen polkumyyntituonnin vuoksi yhteisön tuotannonalalla ei ollut mahdollisuutta kohottaa myyntihintojaan tasolle, joka olisi poistanut tappiot ja parantanut sen taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(75)

Kiinasta tapahtuneen tuonnin kasvu tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Varainhoitovuonna 2006 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi 142 prosenttia ja yhteisön myyntimäärä lisääntyi 1 prosentin. Varainhoitovuonna 2007 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi vielä 201 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 4 prosenttia, ja yhteisön myyntimäärä väheni 25 prosenttiyksikköä. Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla laski ja sen markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Kiinalaisen polkumyyntituonnin vuoksi yhteisön tuotannonalalla ei ollut mahdollisuutta kohottaa myyntihintojaan tasolle, joka olisi poistanut tappiot ja parantanut sen taloudellista tilannetta.

| (76) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla halvalla polkumyyntituonnilla, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on ollut ratkaiseva asema yhteisön tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisessä. |
| --- | --- |

(76)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla halvalla polkumyyntituonnilla, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on ollut ratkaiseva asema yhteisön tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisessä.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutus

5.3.1   Tuonti muista kolmansista maista

| (77) | Tuonti kolmansista maista, jotka eivät kuuluneet tämän tutkimuksen piiriin, väheni 65 prosenttia tarkastelujaksolla, minkä johdosta niiden markkinaosuus putosi varainhoitovuoden 2005 tasolta 35–40 prosentista 10–15 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hinnat kohosivat 20 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudattelee yhteisön tuotannonalan hinnankehityksen suuntausta. |
| --- | --- |

(77)

Tuonti kolmansista maista, jotka eivät kuuluneet tämän tutkimuksen piiriin, väheni 65 prosenttia tarkastelujaksolla, minkä johdosta niiden markkinaosuus putosi varainhoitovuoden 2005 tasolta 35–40 prosentista 10–15 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hinnat kohosivat 20 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudattelee yhteisön tuotannonalan hinnankehityksen suuntausta.

| (78) | Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
  Taulukko 9









  Muut kolmannet maat | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti yhteensä
  (tonnia) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indeksi | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Lähde: Eurostat. |

(78)

Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:

Taulukko 9

Muut kolmannet maat

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Tuonti yhteensä

(tonnia)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indeksi

100

97

41

35

Lähde: Eurostat.

| Muut kolmannet maat | Varainhoitovuosi 2005 | Varainhoitovuosi 2006 | Varainhoitovuosi 2007 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koko tuonnin keskimääräinen hinta
  (euroa/tonni) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indeksi | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Lähde: Eurostat. |

Muut kolmannet maat

Varainhoitovuosi 2005

Varainhoitovuosi 2006

Varainhoitovuosi 2007

Tutkimusajanjakso

Koko tuonnin keskimääräinen hinta

(euroa/tonni)

789

831

976

945

Indeksi

100

105

124

120

Lähde: Eurostat.

| (79) | Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.

5.3.2   Kysynnän kehitys

| (80) | Kysynnän kehityksestä voidaan todeta, että mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus väheni varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Väheneminen ei kuitenkaan ollut merkittävää (–4 %) eikä voi selittää yhteisön tuotannonalan myyntimäärän vähenemistä yhteisön markkinoilla 24 prosentilla. On korostettava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä ja sen myynti korvautui Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen yhteisön markkinoiden kysynnän supistumisesta. |
| --- | --- |

(80)

Kysynnän kehityksestä voidaan todeta, että mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus väheni varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Väheneminen ei kuitenkaan ollut merkittävää (–4 %) eikä voi selittää yhteisön tuotannonalan myyntimäärän vähenemistä yhteisön markkinoilla 24 prosentilla. On korostettava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä ja sen myynti korvautui Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen yhteisön markkinoiden kysynnän supistumisesta.

5.3.3   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ja tuottavuus

| (81) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kehno vientitoiminta saattaisi olla kärsityn vahingon syy, mutta on huomattava, että vientimyynti lisääntyi yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Näin ollen väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(81)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kehno vientitoiminta saattaisi olla kärsityn vahingon syy, mutta on huomattava, että vientimyynti lisääntyi yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Näin ollen väite oli hylättävä.

| (82) | Tuottavuudesta olisi huomattava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala pystyi alentamaan kiinteitä kustannuksiaan ja työvoimakustannuksiaan ja lisäämään työntekijäkohtaista tuottavuutta. |
| --- | --- |

(82)

Tuottavuudesta olisi huomattava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala pystyi alentamaan kiinteitä kustannuksiaan ja työvoimakustannuksiaan ja lisäämään työntekijäkohtaista tuottavuutta.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla ei vaikuttanut sen vientitoiminta eikä väitetty tuottavuuden heikkeneminen. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla ei vaikuttanut sen vientitoiminta eikä väitetty tuottavuuden heikkeneminen.

5.3.4   Valuuttakurssien vaihtelut

| (84) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt mononatriumglutamaatin tuontia Euroopan yhteisöön. Ylivoimaisesti suurin osa Kiinasta Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaankin dollareissa. |
| --- | --- |

(84)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt mononatriumglutamaatin tuontia Euroopan yhteisöön. Ylivoimaisesti suurin osa Kiinasta Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaankin dollareissa.

| (85) | On muistettava, että tutkimuksessa on selvitettävä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti (hintojen ja määrien osalta) aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vai onko merkittävä vahinko aiheutunut muista tekijöistä. Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa todetaan tältä osin, että on osoitettava, aiheuttaako polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon, eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä. |
| --- | --- |

(85)

On muistettava, että tutkimuksessa on selvitettävä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti (hintojen ja määrien osalta) aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vai onko merkittävä vahinko aiheutunut muista tekijöistä. Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa todetaan tältä osin, että on osoitettava, aiheuttaako polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon, eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä.

| (86) | Käytännössä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on joissakin tapauksissa muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Tämän perusteella on ilmeistä, että valuuttakurssi ei periaatteessa voi olla vahingon aiheuttava muu tekijä. |
| --- | --- |

(86)

Käytännössä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on joissakin tapauksissa muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Tämän perusteella on ilmeistä, että valuuttakurssi ei periaatteessa voi olla vahingon aiheuttava muu tekijä.

| (87) | Edellä esitetyn vahvistuksena on myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon. Eli jos on kyse polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, ei voida katsoa, että valuuttakurssin muutos voisi olla muu vahinkoa aiheuttava tekijä, vaikka viennille olisikin ollut hyötyä valuuttakurssien myönteisestä kehityksestä. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitetyn vahvistuksena on myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon. Eli jos on kyse polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, ei voida katsoa, että valuuttakurssin muutos voisi olla muu vahinkoa aiheuttava tekijä, vaikka viennille olisikin ollut hyötyä valuuttakurssien myönteisestä kehityksestä.

| (88) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon vaikuttaneiden tekijöiden, kuten valuuttakurssien vaihtelun, tarkastelusta ei näin ollen voida saada yksiselitteistä tulosta, ja tällainen tarkastelu menisi perusasetuksen vaatimuksia pitemmälle. |
| --- | --- |

(88)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon vaikuttaneiden tekijöiden, kuten valuuttakurssien vaihtelun, tarkastelusta ei näin ollen voida saada yksiselitteistä tulosta, ja tällainen tarkastelu menisi perusasetuksen vaatimuksia pitemmälle.

| (89) | Sitä paitsi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat jo varainhoitovuoden 2005 alussa vallinneella vaihtokurssilla. Näin ollen euron ja dollarin vaihtokurssin muutokset eivät voi selittää merkittävää hinnan alittavuuden marginaalia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(89)

Sitä paitsi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat jo varainhoitovuoden 2005 alussa vallinneella vaihtokurssilla. Näin ollen euron ja dollarin vaihtokurssin muutokset eivät voi selittää merkittävää hinnan alittavuuden marginaalia tarkastelujaksolla.

| (90) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei euron vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden ole riittävä tekijä poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei euron vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden ole riittävä tekijä poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä.

5.3.5   Yhteisön tuotannonalan tuonti

| (91) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonala toi mononatriumglutamaattia muista kuin kiinalaisista yhteisön ulkopuolella sijaitsevista etuyhteydessä olevista tehtaistaan, ja tämä vaikutti yhteisössä tuotetun mononatriumglutamaatin myyntimääriin. |
| --- | --- |

(91)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonala toi mononatriumglutamaattia muista kuin kiinalaisista yhteisön ulkopuolella sijaitsevista etuyhteydessä olevista tehtaistaan, ja tämä vaikutti yhteisössä tuotetun mononatriumglutamaatin myyntimääriin.

| (92) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Orsanin hankinnan jälkeen yhteisön tuotannonala järjesti myyntirakenteensa ja -kanavansa yhteisössä uudelleen. Lähes kaikki yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksolla yhteisön markkinoilla myymä mononatriumglutamaatti oli ainoan yhteisön tuottajan tuottamaa. Yhteisön tuotannonalaan etuyhteydessä olevilta viejiltä yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan mononatriumglutamaatin myynti yhteisön markkinoilla väheni jatkuvasti ja merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(92)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Orsanin hankinnan jälkeen yhteisön tuotannonala järjesti myyntirakenteensa ja -kanavansa yhteisössä uudelleen. Lähes kaikki yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksolla yhteisön markkinoilla myymä mononatriumglutamaatti oli ainoan yhteisön tuottajan tuottamaa. Yhteisön tuotannonalaan etuyhteydessä olevilta viejiltä yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan mononatriumglutamaatin myynti yhteisön markkinoilla väheni jatkuvasti ja merkittävästi tarkastelujaksolla.

| (93) | Jotkin osapuolet väittivät lisäksi, että myös yhteisön tuotannonala tai muut Ajinomoto-ryhmän yritykset ovat etuyhteydessä kiinalaisiin mononatriumglutamaatin tuottajiin, jotka vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Väitteen mukaan näiden etuyhteydessä olevien yritysten vienti yhteisöön on aiheuttanut vahingon yhteisön tuotannonalalle. Lisäksi väitettiin, että Ajinomoto-ryhmä on itse vastuussa näiden kiinalaisten viejien hintapolitiikasta. |
| --- | --- |

(93)

Jotkin osapuolet väittivät lisäksi, että myös yhteisön tuotannonala tai muut Ajinomoto-ryhmän yritykset ovat etuyhteydessä kiinalaisiin mononatriumglutamaatin tuottajiin, jotka vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Väitteen mukaan näiden etuyhteydessä olevien yritysten vienti yhteisöön on aiheuttanut vahingon yhteisön tuotannonalalle. Lisäksi väitettiin, että Ajinomoto-ryhmä on itse vastuussa näiden kiinalaisten viejien hintapolitiikasta.

| (94) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että väitetysti Ajinomoto-ryhmään etuyhteydessä olleen yhden kiinalaisen yrityksen tapauksessa etuyhteys oli päättynyt ennen tutkimusajanjaksoa. Lisäksi kyseisen yrityksen vientimyynti yhteisöön tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina oli mitättömän pientä. Ainoaan yhteisön tuottajaan etuyhteydessä olevien kahden muun kiinalaisen mononatriumglutamaatin tuottajan tapauksessa katsottiin, että niiden vienti yhteisöön tutkimusajanjaksolla oli merkityksetöntä. Tältä osin sitä, että Ajinomoto-ryhmä saattoi olla vastuussa näiden yritysten hintapolitiikasta, ei pidetty asiaankuuluvana. |
| --- | --- |

(94)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että väitetysti Ajinomoto-ryhmään etuyhteydessä olleen yhden kiinalaisen yrityksen tapauksessa etuyhteys oli päättynyt ennen tutkimusajanjaksoa. Lisäksi kyseisen yrityksen vientimyynti yhteisöön tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina oli mitättömän pientä. Ainoaan yhteisön tuottajaan etuyhteydessä olevien kahden muun kiinalaisen mononatriumglutamaatin tuottajan tapauksessa katsottiin, että niiden vienti yhteisöön tutkimusajanjaksolla oli merkityksetöntä. Tältä osin sitä, että Ajinomoto-ryhmä saattoi olla vastuussa näiden yritysten hintapolitiikasta, ei pidetty asiaankuuluvana.

| (95) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan tuonti siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta yhteisön ulkopuolelta ei aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(95)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan tuonti siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta yhteisön ulkopuolelta ei aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

5.3.6   Uusi sokerialan järjestelmä

| (96) | Tiettyjen asianomaisten osapuolten väitettä, jonka mukaan yhteisön uudella sokerialan järjestelmällä (ja siitä johtuvalla sokerin hintojen kohoamisella) oli negatiivista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksiin, ei voitu vahvistaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala hyötyi pitkäaikaisista sopimuksista, jotka oli allekirjoitettu ennen uuden järjestelmän täytäntöönpanoa, ja tämä varmisti, että se pystyi ostamaan sokeria alhaisin hinnoin lähes koko tarkastelujakson. Tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla uuden sokerijärjestelyn käyttöönoton jälkeen sokerin ostohinta kohosi hieman, mutta vaikutus kumoutui osittain tehokkaamman käymisteknologian kehittämisen myötä. Käymistuotos lisääntyi tutkimusajanjaksolla ja on korkea verrattuna kiinalaisten tuottajien keskimäärin saamiin tuotoksiin. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteisön tuottaja tarvitsee mononatriumglutamaattitonnia kohti huomattavasti vähemmän sokeria verrattuna kiinalaisiin tuottajiin. |
| --- | --- |

(96)

Tiettyjen asianomaisten osapuolten väitettä, jonka mukaan yhteisön uudella sokerialan järjestelmällä (ja siitä johtuvalla sokerin hintojen kohoamisella) oli negatiivista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksiin, ei voitu vahvistaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala hyötyi pitkäaikaisista sopimuksista, jotka oli allekirjoitettu ennen uuden järjestelmän täytäntöönpanoa, ja tämä varmisti, että se pystyi ostamaan sokeria alhaisin hinnoin lähes koko tarkastelujakson. Tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla uuden sokerijärjestelyn käyttöönoton jälkeen sokerin ostohinta kohosi hieman, mutta vaikutus kumoutui osittain tehokkaamman käymisteknologian kehittämisen myötä. Käymistuotos lisääntyi tutkimusajanjaksolla ja on korkea verrattuna kiinalaisten tuottajien keskimäärin saamiin tuotoksiin. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteisön tuottaja tarvitsee mononatriumglutamaattitonnia kohti huomattavasti vähemmän sokeria verrattuna kiinalaisiin tuottajiin.

5.3.7   Erot perusraaka-aineissa

| (97) | Yhteisössä mononatriumglutamaattia tuotetaan sokerimelassista, kun taas Kiinassa sitä tuotetaan maissi- tai riisitärkkelyksestä. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että näiden raaka-aineiden hintakehitys olisi saattanut tarjota kiinalaisille tuottajille kilpailuetua. Saman mononatriumglutamaattimäärän tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden kustannusten vertailu kuitenkin osoitti, että on kilpailun kannalta edullisempaa tuottaa mononatriumglutamaattia melassista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämä kilpailuetu on jopa kasvanut tutkimusajanjaksolla, kun maissin hinta on kohonnut jyrkästi sekä kansainvälisesti että Kiinan markkinoilla. Kiinalaisten tuotteiden polkumyynnin vuoksi tämä kilpailuetu ei kuitenkaan kasvattanut yhteisön tuotannonalan melassista tuottaman mononatriumglutamaatin markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(97)

Yhteisössä mononatriumglutamaattia tuotetaan sokerimelassista, kun taas Kiinassa sitä tuotetaan maissi- tai riisitärkkelyksestä. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että näiden raaka-aineiden hintakehitys olisi saattanut tarjota kiinalaisille tuottajille kilpailuetua. Saman mononatriumglutamaattimäärän tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden kustannusten vertailu kuitenkin osoitti, että on kilpailun kannalta edullisempaa tuottaa mononatriumglutamaattia melassista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämä kilpailuetu on jopa kasvanut tutkimusajanjaksolla, kun maissin hinta on kohonnut jyrkästi sekä kansainvälisesti että Kiinan markkinoilla. Kiinalaisten tuotteiden polkumyynnin vuoksi tämä kilpailuetu ei kuitenkaan kasvattanut yhteisön tuotannonalan melassista tuottaman mononatriumglutamaatin markkinaosuutta.

| (98) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämien raaka-aineiden erot eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(98)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämien raaka-aineiden erot eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

5.4   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (99) | Edellä oleva tarkastelu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tuntuvasti varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja että hinnan alittavuus oli huomattava tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tarkastelujakson aikana. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(99)

Edellä oleva tarkastelu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tuntuvasti varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja että hinnan alittavuus oli huomattava tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tarkastelujakson aikana. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.

| (100) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   YHTEISÖN ETU

6.1   Alustavat huomautukset

| (101) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, raaka-aineen toimittajien, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(101)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, raaka-aineen toimittajien, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

6.2   Yhteisön tuotannonala

6.2.1   Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne

| (102) | Yhteisön tuotannonalan muodostaa yksi ainoa Ranskassa sijaitseva tuottaja. Yrityksen omistaa Ajinomoto-ryhmä, joka muun toimintansa ohessa myös tuottaa ja myy mononatriumglutamaattia maailmanlaajuisesti. Yhteisön tuotannonala ostaa raaka-aineensa yhteisön tavarantoimittajilta, ja tällä on näin ollen vaikutusta raaka-aineen toimittajien työllisyyteen. |
| --- | --- |

(102)

Yhteisön tuotannonalan muodostaa yksi ainoa Ranskassa sijaitseva tuottaja. Yrityksen omistaa Ajinomoto-ryhmä, joka muun toimintansa ohessa myös tuottaa ja myy mononatriumglutamaattia maailmanlaajuisesti. Yhteisön tuotannonala ostaa raaka-aineensa yhteisön tavarantoimittajilta, ja tällä on näin ollen vaikutusta raaka-aineen toimittajien työllisyyteen.

6.2.2   Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan

| (103) | Yhteisön tuotannonala on pyrkinyt varainhoitovuodesta 2005 lähtien tekemään investointeja perusteelliseen rakenneuudistukseen alentaakseen kustannuksia, ja tämän tuloksena sitä voidaan pitää elinkelpoisena. Polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin seurauksena sille on kuitenkin aiheutunut vahinkoa, joka näkyy myyntimäärän merkittävänä vähenemisenä ja myyntihintojen riittämättömänä nousuna, mikä puolestaan on johtanut yhteisön tuotannonalan merkittäviin taloudellisiin tappioihin. Voidaan odottaa, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä kasvaa ja sen hinnat yhteisön markkinoilla kohoavat tietyssä määrin. Tämä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden päästä hyväksyttävälle kannattavuustasolle. |
| --- | --- |

(103)

Yhteisön tuotannonala on pyrkinyt varainhoitovuodesta 2005 lähtien tekemään investointeja perusteelliseen rakenneuudistukseen alentaakseen kustannuksia, ja tämän tuloksena sitä voidaan pitää elinkelpoisena. Polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin seurauksena sille on kuitenkin aiheutunut vahinkoa, joka näkyy myyntimäärän merkittävänä vähenemisenä ja myyntihintojen riittämättömänä nousuna, mikä puolestaan on johtanut yhteisön tuotannonalan merkittäviin taloudellisiin tappioihin. Voidaan odottaa, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä kasvaa ja sen hinnat yhteisön markkinoilla kohoavat tietyssä määrin. Tämä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden päästä hyväksyttävälle kannattavuustasolle.

| (104) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan tappiot johtuvat sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta yhteisön tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(104)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan tappiot johtuvat sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta yhteisön tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen.

| (105) | Yhteisön tuotannonalalle aiheutui siis merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään, mikä kumoaisi viime vuosina tehtyjen investointien positiiviset vaikutukset. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi yhteisön tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(105)

Yhteisön tuotannonalalle aiheutui siis merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään, mikä kumoaisi viime vuosina tehtyjen investointien positiiviset vaikutukset. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi yhteisön tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä.

| (106) | Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(106)

Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.

6.3   Tuojat

| (107) | Kaikkiaan kolme tuojaa teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja kaikki vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa. Näiden tuojien osuus on noin 46 prosenttia Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista ja noin 19 prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(107)

Kaikkiaan kolme tuojaa teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja kaikki vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa. Näiden tuojien osuus on noin 46 prosenttia Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista ja noin 19 prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla.

| (108) | Alustavien havaintojen perusteella voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi hyvin vähäinen vaikutus kahteen yhteistyössä toimineeseen tuojaan. Yhden yhteistyössä toimineen tuojan osalta voidaan alustavasti todeta, että mononatriumglutamaatin osuus sen liikevaihdosta on 7–12 prosentin luokkaa. Yrityksen se osa, jossa ollaan suoraan tekemisissä mononatriumglutamaatin kanssa, työllistää alle viisi henkilöä. Yrityksen mononatriumglutamaatin myynnistä saama voitto on vähäinen. Nämä huomioon ottaen polkumyyntitullin käyttöönoton vaikutus ei ole vähäinen. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan kuitenkin vaikuttavan niin, että (kaikista lähteistä peräisin olevan) mononatriumglutamaatin hinnat nousevat yhteisön markkinoilla. Sen vuoksi tuojan pitäisi pystyä siirtämään edelleen kaikki tai lähes kaikki polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat hinnannousut niin, että sillä ei ole merkittäviä vaikutuksia sen kokonaisvoittoon. |
| --- | --- |

(108)

Alustavien havaintojen perusteella voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi hyvin vähäinen vaikutus kahteen yhteistyössä toimineeseen tuojaan. Yhden yhteistyössä toimineen tuojan osalta voidaan alustavasti todeta, että mononatriumglutamaatin osuus sen liikevaihdosta on 7–12 prosentin luokkaa. Yrityksen se osa, jossa ollaan suoraan tekemisissä mononatriumglutamaatin kanssa, työllistää alle viisi henkilöä. Yrityksen mononatriumglutamaatin myynnistä saama voitto on vähäinen. Nämä huomioon ottaen polkumyyntitullin käyttöönoton vaikutus ei ole vähäinen. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan kuitenkin vaikuttavan niin, että (kaikista lähteistä peräisin olevan) mononatriumglutamaatin hinnat nousevat yhteisön markkinoilla. Sen vuoksi tuojan pitäisi pystyä siirtämään edelleen kaikki tai lähes kaikki polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat hinnannousut niin, että sillä ei ole merkittäviä vaikutuksia sen kokonaisvoittoon.

| (109) | Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(109)

Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi.

6.4   Käyttäjät

| (110) | Tutkimuksessa teki yhteistyötä kaikkiaan neljä käyttäjäyritystä, joiden osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 18 prosenttia. Nämä yritykset toimivat elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa ja hygieniatuoteteollisuudessa. |
| --- | --- |

(110)

Tutkimuksessa teki yhteistyötä kaikkiaan neljä käyttäjäyritystä, joiden osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 18 prosenttia. Nämä yritykset toimivat elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa ja hygieniatuoteteollisuudessa.

| (111) | Kaksi yhteistyöhön osallistuneista käyttäjistä toimii elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa. Yhdessä näiden kahden käyttäjäyrityksen osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 17 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Nämä molemmat yritykset hankkivat myös suuria määriä yhteisön tuotannonalalta samoin kuin muista lähteistä. Lisäksi on huomattava, että molemmissa yrityksissä mononatriumglutamaattiin liittyvät liiketoimet ovat vain pieni osa koko liiketoiminnasta. Toiselle näistä yrityksistä, joka toi erittäin vähän mononatriumglutamaattia Kiinasta tutkimusajanjaksolla, toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus olisi vähäinen. Toisen yrityksen osalta mahdollisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusta tutkitaan edelleen. |
| --- | --- |

(111)

Kaksi yhteistyöhön osallistuneista käyttäjistä toimii elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa. Yhdessä näiden kahden käyttäjäyrityksen osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 17 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Nämä molemmat yritykset hankkivat myös suuria määriä yhteisön tuotannonalalta samoin kuin muista lähteistä. Lisäksi on huomattava, että molemmissa yrityksissä mononatriumglutamaattiin liittyvät liiketoimet ovat vain pieni osa koko liiketoiminnasta. Toiselle näistä yrityksistä, joka toi erittäin vähän mononatriumglutamaattia Kiinasta tutkimusajanjaksolla, toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus olisi vähäinen. Toisen yrityksen osalta mahdollisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusta tutkitaan edelleen.

| (112) | Kahden muun yhteistyössä toimineen käyttäjän osalta havaittiin, että niiden osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli vain noin 1 prosentti tutkimusajanjaksolla. Näissä olosuhteissa katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävää vaikutusta näiden yritysten taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(112)

Kahden muun yhteistyössä toimineen käyttäjän osalta havaittiin, että niiden osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli vain noin 1 prosentti tutkimusajanjaksolla. Näissä olosuhteissa katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävää vaikutusta näiden yritysten taloudelliseen tilanteeseen.

| (113) | Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(113)

Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi.

6.5   Raaka-aineen toimittajat

| (114) | Kaksi toimittajaa vastasi kyselylomakkeeseen ja tuki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Toinen niistä toimittaa raaka-ainetta eli sokerimelassia yhteisön tuotannonalalle. Yrityksen yhteisön tuotannonalalle toimittaman sokerimelassin osuus on noin 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, vaarana on – kuten aiemmin todettiin – että yhteisön tuotannonalan selviytyminen pitkällä aikavälillä olisi kyseenalaista. Jos näin tapahtuisi, tämä vaikuttaisi negatiivisesti yhteisön tuotannonalalle raaka-ainetta toimittavien yritysten tilanteeseen. |
| --- | --- |

(114)

Kaksi toimittajaa vastasi kyselylomakkeeseen ja tuki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Toinen niistä toimittaa raaka-ainetta eli sokerimelassia yhteisön tuotannonalalle. Yrityksen yhteisön tuotannonalalle toimittaman sokerimelassin osuus on noin 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, vaarana on – kuten aiemmin todettiin – että yhteisön tuotannonalan selviytyminen pitkällä aikavälillä olisi kyseenalaista. Jos näin tapahtuisi, tämä vaikuttaisi negatiivisesti yhteisön tuotannonalalle raaka-ainetta toimittavien yritysten tilanteeseen.

| (115) | Toisen toimittajan osalta tilannetta tarkastellaan uudelleen mahdollisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(115)

Toisen toimittajan osalta tilannetta tarkastellaan uudelleen mahdollisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (116) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla sen raaka-aineen kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa mitä todennäköisimmin kielteisesti raaka-aineen toimittajien kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(116)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla sen raaka-aineen kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa mitä todennäköisimmin kielteisesti raaka-aineen toimittajien kannattavuuteen.

6.6   Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (117) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Ajinomoto-ryhmällä olisi määräävä markkina-asema yhteisön markkinoiden lisäksi myös maailmanmarkkinoilla. Nämä osapuolet väittivät, että kiinalaisia kilpailijoita lukuun ottamatta Ajinomoto-ryhmällä on monopoliasema mononatriumglutamaatin tuotannossa maailmanlaajuisesti. On kuitenkin korostettava, että yhden väitteen esittäneen osapuolen toimittamien tietojen perusteella muun kuin kiinalaisen ja Ajimotoon yhteydessä olevan mononatriumglutamaatin tuotannon määrä oli edelleen yli 500 000 tonnia (mikä on enemmän kuin Ajinomoto-ryhmän mononatriumglutamaatin tuotanto). |
| --- | --- |

(117)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Ajinomoto-ryhmällä olisi määräävä markkina-asema yhteisön markkinoiden lisäksi myös maailmanmarkkinoilla. Nämä osapuolet väittivät, että kiinalaisia kilpailijoita lukuun ottamatta Ajinomoto-ryhmällä on monopoliasema mononatriumglutamaatin tuotannossa maailmanlaajuisesti. On kuitenkin korostettava, että yhden väitteen esittäneen osapuolen toimittamien tietojen perusteella muun kuin kiinalaisen ja Ajimotoon yhteydessä olevan mononatriumglutamaatin tuotannon määrä oli edelleen yli 500 000 tonnia (mikä on enemmän kuin Ajinomoto-ryhmän mononatriumglutamaatin tuotanto).

| (118) | Mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää polkumyyntihinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävästi suuria kilpailijoita, esimerkiksi indonesialaisia, eteläkorealaisia, vietnamilaisia, brasilialaisia ja taiwanilaisia tuottajia. On korostettava, että tarkastelujakson alussa näistä maista peräisin olevan tuonnin osuus yhteisön markkinoilla oli 31,4 prosenttia, ja se laski huomattavasti Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin johdosta. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita mononatriumglutamaatin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(118)

Mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää polkumyyntihinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävästi suuria kilpailijoita, esimerkiksi indonesialaisia, eteläkorealaisia, vietnamilaisia, brasilialaisia ja taiwanilaisia tuottajia. On korostettava, että tarkastelujakson alussa näistä maista peräisin olevan tuonnin osuus yhteisön markkinoilla oli 31,4 prosenttia, ja se laski huomattavasti Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin johdosta. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita mononatriumglutamaatin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.

6.7   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (119) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.

7.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

7.1   Vahingon korjaava taso

| (120) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(120)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (121) | Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(121)

Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (122) | Koska yhteisön tuotannonala kärsi taloudellisia tappioita koko tarkastelujakson ajan, voitto, joka olisi voitu saada ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia, perustui samankaltaisen tuotteen voittomarginaaleihin, jotka mononatriumglutamaatin tuottajat saivat tarkastelujaksolla maissa, joihin ei suuntautunut Kiinasta tuontia polkumyyntihinnoin (eli Taiwanissa ja Thaimaassa). Tämän perusteella todettiin, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(122)

Koska yhteisön tuotannonala kärsi taloudellisia tappioita koko tarkastelujakson ajan, voitto, joka olisi voitu saada ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia, perustui samankaltaisen tuotteen voittomarginaaleihin, jotka mononatriumglutamaatin tuottajat saivat tarkastelujaksolla maissa, joihin ei suuntautunut Kiinasta tuontia polkumyyntihinnoin (eli Taiwanissa ja Thaimaassa). Tämän perusteella todettiin, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (123) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (124) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(124)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (125) | Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:








  Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Polkumyyntitullit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntitullit

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Kaikki muut yritykset

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   OSAPUOLILLE ILMOITTAMINEN

| (126) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä, |
| --- | --- |

(126)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodiin 2922420010) kuuluvan mononatriumglutamaatin tuonnissa.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Kaikki muut yritykset | 39,7 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Kaikki muut yritykset

39,7

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 206, 5.9.2007, s. 20.

2

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 493/2008,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008,

Portugalin lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä Norjan vesillä alueilla I ja II

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2008 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11, sellaisena kuin se on viimeksi oikaistuna, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | PRT |
| Kanta | COD/1N2AB. |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | Norjan vedet alueilla I ja II |
| Päivämäärä | 26.3.2008 |

Nro

04/T&Q

Jäsenvaltio

PRT

Kanta

COD/1N2AB.

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

Norjan vedet alueilla I ja II

Päivämäärä

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/33

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 494/2008,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008,

Ranskan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueella VI, EY:n vesillä alueella Vb sekä EY:n vesillä ja kansainvälisillä vesillä alueilla XII ja XIV

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2008 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen kyseisen päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi oikaistuna, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Kanta | COD/561214 |
| Laji | Turska (Gadus Morhua) |
| Alue | Alue VI; EY:n vedet alueella Vb; EY:n vedet ja kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV |
| Päivämäärä | 6.5.2008 |

Nro

05/T&Q

Jäsenvaltio

Ranska

Kanta

COD/561214

Laji

Turska (Gadus Morhua)

Alue

Alue VI; EY:n vedet alueella Vb; EY:n vedet ja kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

Päivämäärä

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 495/2008,

annettu 2 päivänä kesäkuuta 2008,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten mustakitaturskan kalastuksen kieltämisestä EY:n ja kansainvälisillä vesillä alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisen kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2008 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi oikaistuna, EUVL L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

LIITE

| Nro | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | ESP |
| Kanta | WHB/1X14 |
| Laji | Mustakitaturska (Micromesistius poutassou) |
| Alue | EY:n ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV |
| Päivämäärä | 29.4.2008 |

Nro

06/T&Q

Jäsenvaltio

ESP

Kanta

WHB/1X14

Laji

Mustakitaturska (Micromesistius poutassou)

Alue

EY:n ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

Päivämäärä

29.4.2008

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/37

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä marraskuuta 2007,

valtiontuesta C 36/A/06 (ex NN 38/06), jota Italia on myöntänyt yrityksille ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 5400)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/408/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio on saanut tietää asian C 13/06 (ex N 587/05 – Sähkön suosituimmuustariffit Sardinian energiavaltaisille teollisuudenaloille) yhteydessä, että kahden, alennetun sähkötariffin myöntämistä koskevan toimenpiteen voimassaoloa on jatkettu. Voimassaoloa on jatkettu 14 päivänä toukokuuta 2005 laiksi, jäljempänä ’laki nro 80/2005’, muutetun asetuksen nro 35/2005 11 §:n 11 momentin nojalla, eikä siitä ole ilmoitettu ennakolta komissiolle. Tuensaajia ovat alumiinintuottaja Alcoa ja kolme Terni-yhtiön seuraajayhtiötä: Terni Acciai Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ja Cementir, jäljempänä ’entiset Terni-yhtiöt’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on saanut tietää asian C 13/06 (ex N 587/05 – Sähkön suosituimmuustariffit Sardinian energiavaltaisille teollisuudenaloille) yhteydessä, että kahden, alennetun sähkötariffin myöntämistä koskevan toimenpiteen voimassaoloa on jatkettu. Voimassaoloa on jatkettu 14 päivänä toukokuuta 2005 laiksi, jäljempänä ’laki nro 80/2005’, muutetun asetuksen nro 35/2005 11 §:n 11 momentin nojalla, eikä siitä ole ilmoitettu ennakolta komissiolle. Tuensaajia ovat alumiinintuottaja Alcoa ja kolme Terni-yhtiön seuraajayhtiötä: Terni Acciai Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche ja Cementir, jäljempänä ’entiset Terni-yhtiöt’.

| (2) | Komissio pyysi Italian viranomaisilta tietoja 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon ne vastasivat 24 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 2 päivänä maaliskuuta 2006 ja 27 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Italian viranomaisilta tietoja 23 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon ne vastasivat 24 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 2 päivänä maaliskuuta 2006 ja 27 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 19 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kummankin järjestelyn osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn (asia C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 19 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kummankin järjestelyn osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn (asia C 36/06).

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (5) | Italia esitti huomautuksia 25 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Täydentäviä tietoja lähetettiin 9 päivänä marraskuuta 2006 ja 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Italia esitti huomautuksia 25 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Täydentäviä tietoja lähetettiin 9 päivänä marraskuuta 2006 ja 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Komissio on vastaanottanut huomautuksia muilta asianomaisilta ja välittänyt ne Italian viranomaisille kommentoitaviksi. Italian huomautukset saapuivat 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on vastaanottanut huomautuksia muilta asianomaisilta ja välittänyt ne Italian viranomaisille kommentoitaviksi. Italian huomautukset saapuivat 22 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio pyysi 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italian viranomaiset toimittivat 16 päivänä huhtikuuta 2007, 10 päivänä toukokuuta 2007 ja 14 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italian viranomaiset toimittivat 16 päivänä huhtikuuta 2007, 10 päivänä toukokuuta 2007 ja 14 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Asia jaettiin 18 päivänä syyskuuta 2007 osaan A, joka koskee Terni-yhtiön pilkkomisessa syntyneitä kolmea yhtiötä (entiset Terni-yhtiöt), ja osaan B, joka koskee Alcoaa. Tämä päätös koskee pelkästään entisille Terni-yhtiöille myönnetyn alennetun tariffin jatkamista. |
| --- | --- |

(8)

Asia jaettiin 18 päivänä syyskuuta 2007 osaan A, joka koskee Terni-yhtiön pilkkomisessa syntyneitä kolmea yhtiötä (entiset Terni-yhtiöt), ja osaan B, joka koskee Alcoaa. Tämä päätös koskee pelkästään entisille Terni-yhtiöille myönnetyn alennetun tariffin jatkamista.

| (9) | Tässä päätöksessä ei viitata asian Alcoa-osaa koskevaan kirjeenvaihtoon. |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä ei viitata asian Alcoa-osaa koskevaan kirjeenvaihtoon.

II   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (10) | Lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa säädetään kahden voimassa olevan yleisen sähkötariffin alentamista koskevan toimenpiteen voimassaolon jatkamisesta. Tuensaajia näissä kahdessa toisistaan poikkeavassa toimenpiteessä, joita käsitellään erikseen, ovat alumiinintuottaja Alcoa ja entiset Terni-yhtiöt. |
| --- | --- |

(10)

Lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa säädetään kahden voimassa olevan yleisen sähkötariffin alentamista koskevan toimenpiteen voimassaolon jatkamisesta. Tuensaajia näissä kahdessa toisistaan poikkeavassa toimenpiteessä, joita käsitellään erikseen, ovat alumiinintuottaja Alcoa ja entiset Terni-yhtiöt.

| (11) | Italia kansallisti sähköalan 6 päivänä joulukuuta 1962 annetulla lailla nro 1643, jäljempänä ’kansallistamislaki’. Laissa säädettiin Italian tuolloisten sähkölaitosten siirtämisestä uuteen valtionyhtiöön ENELiin, jolla olisi monopoli sähkön tuotannossa, jakelussa ja myynnissä. |
| --- | --- |

(11)

Italia kansallisti sähköalan 6 päivänä joulukuuta 1962 annetulla lailla nro 1643, jäljempänä ’kansallistamislaki’. Laissa säädettiin Italian tuolloisten sähkölaitosten siirtämisestä uuteen valtionyhtiöön ENELiin, jolla olisi monopoli sähkön tuotannossa, jakelussa ja myynnissä.

| (12) | Terni oli kansallistamisen aikaan terästeollisuudessa, kemianteollisuudessa ja sementinvalmistuksessa toimiva valtionyhtiö. Valtio käytti yhtiössä tosiasiallista määräysvaltaa. Se piti hallussaan enemmistöosakkuutta valtion holdingyhtiön IRI:n ja valtion omistaman Finsider-konsernin kautta. Terni-yhtiöllä oli omistuksessaan ja käytössään myös vesivoimalaitos. Suurin osa tuotetusta sähköenergiasta syötettiin yhtiön tuotantoprosessien käyttöön. |
| --- | --- |

(12)

Terni oli kansallistamisen aikaan terästeollisuudessa, kemianteollisuudessa ja sementinvalmistuksessa toimiva valtionyhtiö. Valtio käytti yhtiössä tosiasiallista määräysvaltaa. Se piti hallussaan enemmistöosakkuutta valtion holdingyhtiön IRI:n ja valtion omistaman Finsider-konsernin kautta. Terni-yhtiöllä oli omistuksessaan ja käytössään myös vesivoimalaitos. Suurin osa tuotetusta sähköenergiasta syötettiin yhtiön tuotantoprosessien käyttöön.

| (13) | Kansallistamislaissa yritykset, jotka tuottivat sähköä lähinnä omaan käyttöön, jätettiin pääsääntöisesti sähköalan kansallistamisen ulkopuolelle, ja ne saattoivat näin ollen säilyttää sähköntuotantolaitoksensa (3). Vaikka Terni tuotti sähköä omaan käyttöön, sen sähkötoimiala kansallistettiin, koska sillä oli strategista merkitystä maan energiahuollossa. Sen siirtämisestä ENELiin säädetään kansallistamislain 4 §:n 5 momentin neljännessä luetelmakohdassa. |
| --- | --- |

(13)

Kansallistamislaissa yritykset, jotka tuottivat sähköä lähinnä omaan käyttöön, jätettiin pääsääntöisesti sähköalan kansallistamisen ulkopuolelle, ja ne saattoivat näin ollen säilyttää sähköntuotantolaitoksensa (3). Vaikka Terni tuotti sähköä omaan käyttöön, sen sähkötoimiala kansallistettiin, koska sillä oli strategista merkitystä maan energiahuollossa. Sen siirtämisestä ENELiin säädetään kansallistamislain 4 §:n 5 momentin neljännessä luetelmakohdassa.

| (14) | Italia myönsi presidentin asetuksella nro 1165/63 yhtiölle korvauksen sen sähköntuotantolaitosten siirtämisestä ENELiin. Korvaus myönnettiin alennettuna sähkötariffina vuosiksi 1963–1992. |
| --- | --- |

(14)

Italia myönsi presidentin asetuksella nro 1165/63 yhtiölle korvauksen sen sähköntuotantolaitosten siirtämisestä ENELiin. Korvaus myönnettiin alennettuna sähkötariffina vuosiksi 1963–1992.

| (15) | Terni jaettiin vuonna 1964 kolmeen yhtiöön. Terästä valmistavaan Terni Acciai Specialiin, kemianteollisuuden tuotteita valmistavaan Nuova Terni Industrie Chimicheen ja sementtiä valmistavaan Cementiriin. Ne on sittemmin yksityistetty, ja ne kuuluvat ThyssenKruppiin, Norsk Hydroon ja Caltagironeen. |
| --- | --- |

(15)

Terni jaettiin vuonna 1964 kolmeen yhtiöön. Terästä valmistavaan Terni Acciai Specialiin, kemianteollisuuden tuotteita valmistavaan Nuova Terni Industrie Chimicheen ja sementtiä valmistavaan Cementiriin. Ne on sittemmin yksityistetty, ja ne kuuluvat ThyssenKruppiin, Norsk Hydroon ja Caltagironeen.

| (16) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 1 perustelukappaleessa todettiin, näitä kolmea yritystä kutsutaan yhdessä nimellä ’entiset Terni-yhtiöt’. Alkuperäistä yhtiötä taas kutsutaan nimellä ’Terni-yhtiö’. Terni-yhtiölle ja sittemmin siitä syntyneille yrityksille myönnettyä tariffia kutsutaan ’Terni-tariffiksi’. |
| --- | --- |

(16)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 1 perustelukappaleessa todettiin, näitä kolmea yritystä kutsutaan yhdessä nimellä ’entiset Terni-yhtiöt’. Alkuperäistä yhtiötä taas kutsutaan nimellä ’Terni-yhtiö’. Terni-yhtiölle ja sittemmin siitä syntyneille yrityksille myönnettyä tariffia kutsutaan ’Terni-tariffiksi’.

| (17) | Alennettua tariffia on sovellettu samoin ehdoin kaikkiin kolmeen entiseen Terni-yhtiöön. ThyssenKrupp on suurin tuensaaja tuetun energian määrällä mitattuna sekä absoluuttisesti että suhteessa yhtiön kokonaissähkönkulutukseen. |
| --- | --- |

(17)

Alennettua tariffia on sovellettu samoin ehdoin kaikkiin kolmeen entiseen Terni-yhtiöön. ThyssenKrupp on suurin tuensaaja tuetun energian määrällä mitattuna sekä absoluuttisesti että suhteessa yhtiön kokonaissähkönkulutukseen.

| (18) | Erityistariffin voimassaoloaika oli sama kuin vesivoimalaitoksille Italiassa myönnettyjen toimilupien (4) yleinen voimassaoloaika, jonka oli määrä päättyä vuonna 1992. Ternin vesivoimatoimilupa myönnettiin poikkeuksellisesti 60 vuodeksi (30 vuoden sijaan) ja sen oli määrä päättyä 1980-luvun lopulla. |
| --- | --- |

(18)

Erityistariffin voimassaoloaika oli sama kuin vesivoimalaitoksille Italiassa myönnettyjen toimilupien (4) yleinen voimassaoloaika, jonka oli määrä päättyä vuonna 1992. Ternin vesivoimatoimilupa myönnettiin poikkeuksellisesti 60 vuodeksi (30 vuoden sijaan) ja sen oli määrä päättyä 1980-luvun lopulla.

| (19) | Vuonna 1991 Italia jatkoi 9 päivänä tammikuuta 1991 annetulla lailla nro 9 (säännökset uuden kansallisen energiasuunnitelman toteuttamiseksi: institutionaaliset näkökohdat, vesivoimalaitokset ja voimalinjat, hiilivedyt ja maalämpöenergia), jäljempänä ’laki nro 9/1991’, vesivoimatoimilupien voimassaoloa vuoteen 2001. Kyseisen lain 20 §:n 4 momentin nojalla Italia jatkoi myös entisten Terni-yhtiöitten alennetun tariffin voimassaoloa vuoteen 2001. Seuraavien kuuden vuoden aikana (2002–2007) entisille Terni-yhtiöille toimitetun tuetun sähkön määrän piti laskea vähitellen niin, että tariffietu häviäisi vuoden 2007 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(19)

Vuonna 1991 Italia jatkoi 9 päivänä tammikuuta 1991 annetulla lailla nro 9 (säännökset uuden kansallisen energiasuunnitelman toteuttamiseksi: institutionaaliset näkökohdat, vesivoimalaitokset ja voimalinjat, hiilivedyt ja maalämpöenergia), jäljempänä ’laki nro 9/1991’, vesivoimatoimilupien voimassaoloa vuoteen 2001. Kyseisen lain 20 §:n 4 momentin nojalla Italia jatkoi myös entisten Terni-yhtiöitten alennetun tariffin voimassaoloa vuoteen 2001. Seuraavien kuuden vuoden aikana (2002–2007) entisille Terni-yhtiöille toimitetun tuetun sähkön määrän piti laskea vähitellen niin, että tariffietu häviäisi vuoden 2007 loppuun mennessä.

| (20) | Laissa nro 9/1991 oli useita säännöksiä, joista joihinkin sisältyi valtiontukea. Laista nro 9/1991 ilmoitettiin komissiolle yhdessä lain nro 10/1991 (säännökset kansallisen energiasuunnitelman toteuttamisesta: energian järkevä käyttö, energian säästö ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen) kanssa. Komissio totesi vuonna 1991 kummassakin laissa säädetyt tuet valtiontukisääntöjen mukaisiksi (5). |
| --- | --- |

(20)

Laissa nro 9/1991 oli useita säännöksiä, joista joihinkin sisältyi valtiontukea. Laista nro 9/1991 ilmoitettiin komissiolle yhdessä lain nro 10/1991 (säännökset kansallisen energiasuunnitelman toteuttamisesta: energian järkevä käyttö, energian säästö ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen) kanssa. Komissio totesi vuonna 1991 kummassakin laissa säädetyt tuet valtiontukisääntöjen mukaisiksi (5).

| (21) | Terni-yhtiölle myönnetyn alennetun tariffin ehdot on säädetty presidentin asetuksen nro 1165/63 (6 päivänä joulukuuta 1962 annetun lain nro 1643 1 §:n ensimmäisessä momentissa tarkoitettuihin toimintoihin käytettyjen ”Terni – società per l'Industria e l'Elettricità” S.p.A:n omaisuuserien siirtäminen Ente Nazionale per l'Energia Elettricalle), jäljempänä ’presidentin asetus nro 1165/1963’ 6, 7 ja 8 §:ssä. Asetuksessa säädettiin, että ENEL toimittaa Terni-yhtiölle sen kulutusta vuonna 1961 vastaavan määrän energiaa (1 025 000 MWh vuodessa) sekä ylimääräisen erän (595 000 MWh vuodessa), joka vastaisi lisäkulutusta, joka aiheutuisi käynnistetyistä investoinneista, jotka eivät olleet vielä valmiita vuonna 1962. |
| --- | --- |

(21)

Terni-yhtiölle myönnetyn alennetun tariffin ehdot on säädetty presidentin asetuksen nro 1165/63 (6 päivänä joulukuuta 1962 annetun lain nro 1643 1 §:n ensimmäisessä momentissa tarkoitettuihin toimintoihin käytettyjen ”Terni – società per l'Industria e l'Elettricità” S.p.A:n omaisuuserien siirtäminen Ente Nazionale per l'Energia Elettricalle), jäljempänä ’presidentin asetus nro 1165/1963’ 6, 7 ja 8 §:ssä. Asetuksessa säädettiin, että ENEL toimittaa Terni-yhtiölle sen kulutusta vuonna 1961 vastaavan määrän energiaa (1 025 000 MWh vuodessa) sekä ylimääräisen erän (595 000 MWh vuodessa), joka vastaisi lisäkulutusta, joka aiheutuisi käynnistetyistä investoinneista, jotka eivät olleet vielä valmiita vuonna 1962.

| (22) | Alennettu hinta oli laskettu vertaamalla kahta vaihtoehtoista menetelmää, joista yhtiölle edullisempaa sovellettiin:






  a) | ensimmäinen vaihtoehto perustui keskihintaan, jonka Terni-yhtiön tuotantolaitokset maksoivat sähköstä yhtiön vesivoimalaitokselle (Terni-yhtiön vesivoimalaitoksen tuotantokustannuksia vastaava summa). |
| --- | --- | --- |

(22)

Alennettu hinta oli laskettu vertaamalla kahta vaihtoehtoista menetelmää, joista yhtiölle edullisempaa sovellettiin:

a)

ensimmäinen vaihtoehto perustui keskihintaan, jonka Terni-yhtiön tuotantolaitokset maksoivat sähköstä yhtiön vesivoimalaitokselle (Terni-yhtiön vesivoimalaitoksen tuotantokustannuksia vastaava summa).

| b) | toinen vaihtoehto oli kytköksissä viitehintaan, jota ENEL sovelsi Terni-yhtiötä vastaavan profiilin (oma käyttö) omaavaan asiakkaaseen. |
| --- | --- |

b)

toinen vaihtoehto oli kytköksissä viitehintaan, jota ENEL sovelsi Terni-yhtiötä vastaavan profiilin (oma käyttö) omaavaan asiakkaaseen.

| (23) | Ensimmäistä vaihtoehtoa sovellettiin käytännössä vuoteen 2000, jolloin sähkömarkkinoiden vapauttamisesta johtuneiden Italian tariffirakenteen muutosten vuoksi oli välttämätöntä siirtyä toiseen vaihtoehtoon. |
| --- | --- |

(23)

Ensimmäistä vaihtoehtoa sovellettiin käytännössä vuoteen 2000, jolloin sähkömarkkinoiden vapauttamisesta johtuneiden Italian tariffirakenteen muutosten vuoksi oli välttämätöntä siirtyä toiseen vaihtoehtoon.

| (24) | Vuonna 1997 käynnistettiin tariffirakenteen tarkistus ja otettiin käyttöön kaksiosainen tariffi: osa A edusti kiinteitä kustannuksia ja yleiskustannuksia ja osa B muuttuvia kustannuksia. Terni-tariffi myönnettiin 1 päivästä tammikuuta 2000 korvauskomponenttina, joka oli niiden tariffikomponenttien summa, joita Terni-yhtiön ei (virtuaalisena) omaan käyttöön tuottajana tarvinnut maksaa (osa B kokonaisuudessaan ja murto-osa osasta A). Laskutapa vastaa presidentin asetuksessa nro 1165/1963 esitettyä kakkosvaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(24)

Vuonna 1997 käynnistettiin tariffirakenteen tarkistus ja otettiin käyttöön kaksiosainen tariffi: osa A edusti kiinteitä kustannuksia ja yleiskustannuksia ja osa B muuttuvia kustannuksia. Terni-tariffi myönnettiin 1 päivästä tammikuuta 2000 korvauskomponenttina, joka oli niiden tariffikomponenttien summa, joita Terni-yhtiön ei (virtuaalisena) omaan käyttöön tuottajana tarvinnut maksaa (osa B kokonaisuudessaan ja murto-osa osasta A). Laskutapa vastaa presidentin asetuksessa nro 1165/1963 esitettyä kakkosvaihtoehtoa.

| (25) | Seuraavassa taulukossa esitetään entisille Terni-yhtiöille alennetuin hinnoin toimitetun sähköenergian määrän asteittainen väheneminen vuosina 2002–2007:







  Vuosi | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Seuraavassa taulukossa esitetään entisille Terni-yhtiöille alennetuin hinnoin toimitetun sähköenergian määrän asteittainen väheneminen vuosina 2002–2007:

Vuosi

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Italia on säätänyt lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa asteittaisen vähentämisen lopettamisesta ja Terni-tariffin voimassaolon jatkamisesta uudelleen vuoteen 2010. Lain 11 §:n 13 momentissa toimenpiteen soveltamisen vahvistettiin alkavan 1 päivästä tammikuuta 2005. Vähän sen jälkeen vesivoimatoimilupien voimassaoloa jatkettiin yleisesti vuoteen 2020 (6). |
| --- | --- |

(26)

Italia on säätänyt lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa asteittaisen vähentämisen lopettamisesta ja Terni-tariffin voimassaolon jatkamisesta uudelleen vuoteen 2010. Lain 11 §:n 13 momentissa toimenpiteen soveltamisen vahvistettiin alkavan 1 päivästä tammikuuta 2005. Vähän sen jälkeen vesivoimatoimilupien voimassaoloa jatkettiin yleisesti vuoteen 2020 (6).

| (27) | Tariffin voimassaolon jatkaminen toisen kerran on toimenpide, jonka osalta komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, ja sitä käsitellään tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(27)

Tariffin voimassaolon jatkaminen toisen kerran on toimenpide, jonka osalta komissio on aloittanut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, ja sitä käsitellään tässä päätöksessä.

| (28) | Laissa nro 80/2005 säädetään, että entisiin Terni-yhtiöihin sovelletaan vuoteen 2010 asti samoja toimitusmääriä (kolmelle yhtiölle yhteensä 926 GWh) ja hintoja (1,32 eurosenttiä/kWh) kuin 31 päivänä joulukuuta 2004. Sähköntoimitukset jakaantuvat tällä hetkellä seuraavasti: ThyssenKrupp 86 prosenttia, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 prosenttia ja Cementir 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

Laissa nro 80/2005 säädetään, että entisiin Terni-yhtiöihin sovelletaan vuoteen 2010 asti samoja toimitusmääriä (kolmelle yhtiölle yhteensä 926 GWh) ja hintoja (1,32 eurosenttiä/kWh) kuin 31 päivänä joulukuuta 2004. Sähköntoimitukset jakaantuvat tällä hetkellä seuraavasti: ThyssenKrupp 86 prosenttia, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 prosenttia ja Cementir 4 prosenttia.

| (29) | Lisäksi laissa nro 80/2005 säädetään AEEG:n tulkinnan mukaan indeksimekanismista, jonka perusteella alennettua tariffia nostetaan 1 päivästä tammikuuta 2006 vuosittain Amsterdamin ja Frankfurtin energiapörsseissä kirjattuja hinnannousuja vastaavasti enintään 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi laissa nro 80/2005 säädetään AEEG:n tulkinnan mukaan indeksimekanismista, jonka perusteella alennettua tariffia nostetaan 1 päivästä tammikuuta 2006 vuosittain Amsterdamin ja Frankfurtin energiapörsseissä kirjattuja hinnannousuja vastaavasti enintään 4 prosenttia.

| (30) | Ternin alennettua tariffia hallinnoi alun perin valtionyhtiö ENEL, jolla oli Italiassa monopoliasema sähkön tuotannossa, siirrossa, tuonnissa, jakelussa ja myynnissä. |
| --- | --- |

(30)

Ternin alennettua tariffia hallinnoi alun perin valtionyhtiö ENEL, jolla oli Italiassa monopoliasema sähkön tuotannossa, siirrossa, tuonnissa, jakelussa ja myynnissä.

| (31) | Vuonna 2002, kun sähkömarkkinat asteittain vapautettiin eikä ENELillä ollut enää monopoliasemaa, tariffien alennusjärjestelmien rahoittaminen siirtyi ENELiltä sähkön käyttäjille yleensä (7). Sähkönjakelijat suorittivat ensin entisille Terni-yhtiöille maksettavat korvauskomponentit, jotka valtion laitos Cassa Conguaglio per il settore elettrico (sähköalan tasauskassa), jäljempänä ’Cassa Conguaglio’, maksoi niille takaisin keräämällä veronluonteista maksua, joka näkyy sähkölaskussa sähkötariffin A4-komponenttina. |
| --- | --- |

(31)

Vuonna 2002, kun sähkömarkkinat asteittain vapautettiin eikä ENELillä ollut enää monopoliasemaa, tariffien alennusjärjestelmien rahoittaminen siirtyi ENELiltä sähkön käyttäjille yleensä (7). Sähkönjakelijat suorittivat ensin entisille Terni-yhtiöille maksettavat korvauskomponentit, jotka valtion laitos Cassa Conguaglio per il settore elettrico (sähköalan tasauskassa), jäljempänä ’Cassa Conguaglio’, maksoi niille takaisin keräämällä veronluonteista maksua, joka näkyy sähkölaskussa sähkötariffin A4-komponenttina.

| (32) | Vuonna 2004 AEEG päätti siirtää erityistariffijärjestelyjen hallinnoinnin kokonaan Cassa Conguagliolle (8). Syyskuusta 2004 entiset Terni-yhtiöt ovat maksaneet hankkimastaan sähköenergiasta markkinahinnan (vapautetuilla markkinoilla) ja saaneet Cassa Conguagliolta hyvityksen, joka on yhtä suuri kuin maksetun hinnan ja niille kuuluvan alennetun hinnan (korvauskomponentti) erotus, josta on vähennetty kuljetus-, mittaus- ja myyntikulut. Italian sähkönkuluttajat ovat maksaneet kustannukset tämän 31 kappaleessa mainitun veronluonteisen maksun muodossa. |
| --- | --- |

(32)

Vuonna 2004 AEEG päätti siirtää erityistariffijärjestelyjen hallinnoinnin kokonaan Cassa Conguagliolle (8). Syyskuusta 2004 entiset Terni-yhtiöt ovat maksaneet hankkimastaan sähköenergiasta markkinahinnan (vapautetuilla markkinoilla) ja saaneet Cassa Conguagliolta hyvityksen, joka on yhtä suuri kuin maksetun hinnan ja niille kuuluvan alennetun hinnan (korvauskomponentti) erotus, josta on vähennetty kuljetus-, mittaus- ja myyntikulut. Italian sähkönkuluttajat ovat maksaneet kustannukset tämän 31 kappaleessa mainitun veronluonteisen maksun muodossa.

| (33) | Kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, AEEG asetti päätöksellä nro 190/06 lain nro 80/2005 nojalla suoritettavien maksujen ehdoksi, että entiset Terni-yhtiöt antavat vakuuden siltä varalta, että tuki peritään takaisin. |
| --- | --- |

(33)

Kun komissio oli aloittanut muodollisen tutkintamenettelyn, AEEG asetti päätöksellä nro 190/06 lain nro 80/2005 nojalla suoritettavien maksujen ehdoksi, että entiset Terni-yhtiöt antavat vakuuden siltä varalta, että tuki peritään takaisin.

| (34) | Samassa päätöksessä AEEG antoi vaihtoehdoksi mahdollisuuden maksaa vuonna 2006 ennakkomaksuna tuet, jotka erääntyisivät lain nro 9/1991 nojalla edellisen järjestelyn loppuun mennessä (2007). Näistä maksuista AEEG ei vaatinut vakuutta. Entiset Terni-yhtiöt valitsivat tämän vaihtoehdon, ja AEEG pani sen täytäntöön. |
| --- | --- |

(34)

Samassa päätöksessä AEEG antoi vaihtoehdoksi mahdollisuuden maksaa vuonna 2006 ennakkomaksuna tuet, jotka erääntyisivät lain nro 9/1991 nojalla edellisen järjestelyn loppuun mennessä (2007). Näistä maksuista AEEG ei vaatinut vakuutta. Entiset Terni-yhtiöt valitsivat tämän vaihtoehdon, ja AEEG pani sen täytäntöön.

| (35) | Edellä 34 kappaleessa mainittuja ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikkiin maksuihin, jotka Cassa Conguaglio suoritti lain nro 80/2005 nojalla yhtiöille, liittyi vakuus. |
| --- | --- |

(35)

Edellä 34 kappaleessa mainittuja ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikkiin maksuihin, jotka Cassa Conguaglio suoritti lain nro 80/2005 nojalla yhtiöille, liittyi vakuus.

III   PÄÄTÖS EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (36) | Komission päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely perustui 37–41 perustelukappaleessa esitettyihin syihin. |
| --- | --- |

(36)

Komission päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely perustui 37–41 perustelukappaleessa esitettyihin syihin.

| (37) | Komissio oli esittänyt epäilyksiä alennetun tariffin korvausluonteesta, sillä Terni-yhtiö oli kansallistamisen aikaan julkinen yritys. Koska valtio ei voi pakkolunastaa itseltään, komissio epäili, että Terni-yhtiön sähkötoimialan siirtäminen ENELille muotoiltiin pakkolunastukseksi, jossa Terni-yhtiölle myönnetään oikeus korvaukseen, ja esitti olettamuksen, että sähkötoimialan siirtämisessä oli oikeastaan kyse valtion omien tulolähteiden uudelleenorganisoinnista. |
| --- | --- |

(37)

Komissio oli esittänyt epäilyksiä alennetun tariffin korvausluonteesta, sillä Terni-yhtiö oli kansallistamisen aikaan julkinen yritys. Koska valtio ei voi pakkolunastaa itseltään, komissio epäili, että Terni-yhtiön sähkötoimialan siirtäminen ENELille muotoiltiin pakkolunastukseksi, jossa Terni-yhtiölle myönnetään oikeus korvaukseen, ja esitti olettamuksen, että sähkötoimialan siirtämisessä oli oikeastaan kyse valtion omien tulolähteiden uudelleenorganisoinnista.

| (38) | Komissio katsoi, että vaikka myönnettäisiin, että toimenpiteessä on kyse korvauksesta, voitiin epäillä, oliko korvaus oikeassa suhteessa Terni-yhtiölle aiheutuneeseen taloudelliseen vahinkoon. Erityisesti komissio epäili, voitiinko korvausta perustella vielä 44 vuoden jälkeen. |
| --- | --- |

(38)

Komissio katsoi, että vaikka myönnettäisiin, että toimenpiteessä on kyse korvauksesta, voitiin epäillä, oliko korvaus oikeassa suhteessa Terni-yhtiölle aiheutuneeseen taloudelliseen vahinkoon. Erityisesti komissio epäili, voitiinko korvausta perustella vielä 44 vuoden jälkeen.

| (39) | Komissio totesi, että tariffin luonne näytti muuttuneen, kun ENEL ei enää hallinnoinut järjestelyä eikä rahoittanut sitä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio totesi, että tariffin luonne näytti muuttuneen, kun ENEL ei enää hallinnoinut järjestelyä eikä rahoittanut sitä.

| (40) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta perustui tuista, joita Italian hallitus aikoo myöntää joillekin terästuottajille 29 päivänä kesäkuuta 1983 tehtyyn komission päätökseen 83/396/EHTY (9), jossa Terni-yhtiö jätettiin kyseisten tukien ulkopuolelle, sekä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa C-99/92 (10), jossa tuomioistuin totesi edellä mainitun EHTY:n päätöksen osoittavan, että Terni-yhtiölle myönnetty tariffi oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(40)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta perustui tuista, joita Italian hallitus aikoo myöntää joillekin terästuottajille 29 päivänä kesäkuuta 1983 tehtyyn komission päätökseen 83/396/EHTY (9), jossa Terni-yhtiö jätettiin kyseisten tukien ulkopuolelle, sekä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa C-99/92 (10), jossa tuomioistuin totesi edellä mainitun EHTY:n päätöksen osoittavan, että Terni-yhtiölle myönnetty tariffi oli valtiontukea.

| (41) | Päätöksessä menettelyn aloittamisesta korostettiin lisäksi, että ThyssenKrupp ei ollut vielä maksanut takaisin valtiontukea, joka oli todettu yhteismarkkinoille soveltumattomaksi (11), ja sen vuoksi sille ei Deggendorf-oikeuskäytännön (12) mukaan olisi pitänyt myöntää lisää valtiontukea. |
| --- | --- |

(41)

Päätöksessä menettelyn aloittamisesta korostettiin lisäksi, että ThyssenKrupp ei ollut vielä maksanut takaisin valtiontukea, joka oli todettu yhteismarkkinoille soveltumattomaksi (11), ja sen vuoksi sille ei Deggendorf-oikeuskäytännön (12) mukaan olisi pitänyt myöntää lisää valtiontukea.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (42) | Suurin osa entisten Terni-yhtiöiden huomautuksista, jotka koskivat Terni-yhtiön toimintaa julkisena liikelaitoksena, yhtiön liikeomaisuuden siirtämiseen johtaneen operaation luonnetta, tariffin korvausluonnetta, EHTY:n päätöksen ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomion tulkintaa sekä Cassa Conguaglion roolia, oli samansisältöisiä kuin Italian viranomaisten huomautukset, jotka esitetään jäljempänä 52–69 perustelukappaleessa. Siksi entisten Terni-yhtiöiden huomautuksista esitetään 43–51 perustelukappaleessa ainoastaan pääkohdat ja mahdolliset lisäelementit. |
| --- | --- |

(42)

Suurin osa entisten Terni-yhtiöiden huomautuksista, jotka koskivat Terni-yhtiön toimintaa julkisena liikelaitoksena, yhtiön liikeomaisuuden siirtämiseen johtaneen operaation luonnetta, tariffin korvausluonnetta, EHTY:n päätöksen ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomion tulkintaa sekä Cassa Conguaglion roolia, oli samansisältöisiä kuin Italian viranomaisten huomautukset, jotka esitetään jäljempänä 52–69 perustelukappaleessa. Siksi entisten Terni-yhtiöiden huomautuksista esitetään 43–51 perustelukappaleessa ainoastaan pääkohdat ja mahdolliset lisäelementit.

| (43) | Entisten Terni-yhtiöiden mukaan tariffi on laillinen korvaus, johon Terni-yhtiö oli oikeutettu, kun sen liikeomaisuutta oli pakkolunastettu, eikä sitä voida näin ollen pitää valtiontukena. |
| --- | --- |

(43)

Entisten Terni-yhtiöiden mukaan tariffi on laillinen korvaus, johon Terni-yhtiö oli oikeutettu, kun sen liikeomaisuutta oli pakkolunastettu, eikä sitä voida näin ollen pitää valtiontukena.

| (44) | Korvauksen asianmukaisuuden osalta entiset Terni-yhtiöt palauttavat mieleen tariffin historian ja korostavat, että Terni-tariffin voimassaolon jatkamiset vuoden 1991 jälkeen liittyivät muille yrityksille myönnettyjen vesivoimatoimilupien yleiseen uudistamiseen ja että sen vuoksi ne vastasivat periaatetta, jonka mukaan Terniä oli kohdeltava samalla tavoin kuin muita omaan käyttöönsä sähköä tuottavia yrityksiä, jotka eivät olleet joutuneet pakkolunastuksen kohteeksi ja jotka saattoivat jatkaa sähkön tuotantoa ja kulutusta hyvin alhaisin kustannuksin. |
| --- | --- |

(44)

Korvauksen asianmukaisuuden osalta entiset Terni-yhtiöt palauttavat mieleen tariffin historian ja korostavat, että Terni-tariffin voimassaolon jatkamiset vuoden 1991 jälkeen liittyivät muille yrityksille myönnettyjen vesivoimatoimilupien yleiseen uudistamiseen ja että sen vuoksi ne vastasivat periaatetta, jonka mukaan Terniä oli kohdeltava samalla tavoin kuin muita omaan käyttöönsä sähköä tuottavia yrityksiä, jotka eivät olleet joutuneet pakkolunastuksen kohteeksi ja jotka saattoivat jatkaa sähkön tuotantoa ja kulutusta hyvin alhaisin kustannuksin.

| (45) | Entiset Terni-yhtiöt korostavat lisäksi, että alennetun sähkötariffin muodossa saadut rahasummat eivät ole koskaan ylittäneet markkinoilta hankittavan energian hinnan ja omaan käyttöön tuotetun energian kustannusten erotusta. |
| --- | --- |

(45)

Entiset Terni-yhtiöt korostavat lisäksi, että alennetun sähkötariffin muodossa saadut rahasummat eivät ole koskaan ylittäneet markkinoilta hankittavan energian hinnan ja omaan käyttöön tuotetun energian kustannusten erotusta.

| (46) | Entisten Terni-yhtiöiden mukaan toimenpiteellä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan seuraavista syistä:






  a) | Cementir: Cementir valmistaa ja myy Spolenton tehtaallaan (johon tariffia sovelletaan) pääasiassa sementtiä, jota käytetään rakennusteollisuudessa. Sementtiä on vaikea korvata vaihtoehtoisilla rakennusmateriaaleilla. Koska sementin kuljettaminen kauas ei ole kannattavaa, sementin maantieteelliset markkinat kattavat yhden tai muutaman alueen. Sementin tuonti Italiaan on merkityksetöntä, sillä sen osuus kokonaiskysynnästä on Italiassa vain 5 prosenttia, ja Cementir myy Spoleton tehtaansa koko tuotannon Keski-Italiassa. |
| --- | --- | --- |

(46)

Entisten Terni-yhtiöiden mukaan toimenpiteellä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan seuraavista syistä:

a)

Cementir: Cementir valmistaa ja myy Spolenton tehtaallaan (johon tariffia sovelletaan) pääasiassa sementtiä, jota käytetään rakennusteollisuudessa. Sementtiä on vaikea korvata vaihtoehtoisilla rakennusmateriaaleilla. Koska sementin kuljettaminen kauas ei ole kannattavaa, sementin maantieteelliset markkinat kattavat yhden tai muutaman alueen. Sementin tuonti Italiaan on merkityksetöntä, sillä sen osuus kokonaiskysynnästä on Italiassa vain 5 prosenttia, ja Cementir myy Spoleton tehtaansa koko tuotannon Keski-Italiassa.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche: Laitoksessa, johon tariffia sovelletaan, valmistetaan ammoniakkia ja typpihappoa. Ammoniakin kuljettaminen on taloudellisesti mahdollista ainoastaan meritse, jos satamassa on sen varastointiin sopivia varastoja. Keski-Italiassa ei tällaisia varastoja ole. Sama pätee typpihappoon. Siksi entiset Terni-yhtiöt katsovat, että maantieteelliset markkinat ovat parhaimmassakin tapauksessa kansalliset. Kotimainen tuotanto pystyy tyydyttämään kotimaisen kysynnän, joten jäsenvaltioiden välistä kauppaa ei ole. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche: Laitoksessa, johon tariffia sovelletaan, valmistetaan ammoniakkia ja typpihappoa. Ammoniakin kuljettaminen on taloudellisesti mahdollista ainoastaan meritse, jos satamassa on sen varastointiin sopivia varastoja. Keski-Italiassa ei tällaisia varastoja ole. Sama pätee typpihappoon. Siksi entiset Terni-yhtiöt katsovat, että maantieteelliset markkinat ovat parhaimmassakin tapauksessa kansalliset. Kotimainen tuotanto pystyy tyydyttämään kotimaisen kysynnän, joten jäsenvaltioiden välistä kauppaa ei ole.

| c) | ThyssenKrupp: Entiset Terni-yhtiöt katsovat, että terästuotteiden jakelun (ei tuotannon tai myynnin) markkinat ovat kansalliset. ThyssenKruppin Ternissä sijaitseva laitos myy vain 6 prosenttia tuotannostaan Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp: Entiset Terni-yhtiöt katsovat, että terästuotteiden jakelun (ei tuotannon tai myynnin) markkinat ovat kansalliset. ThyssenKruppin Ternissä sijaitseva laitos myy vain 6 prosenttia tuotannostaan Euroopan unioniin.

| (47) | Entiset Terni-yhtiöt vetoavat perusteltuihin odotuksiin kahdesta syystä:






  a) | ensinnäkin Italian viranomaiset olivat AEEG:lle lähetetyssä kirjeessä nimenomaisesti vahvistaneet, että tariffi oli luonteeltaan korvaus, ja että tariffijärjestelyn voimassaolon jatkamisesta ei tarvinnut ilmoittaa ennakolta komissiolle valtiontukisääntöjen perusteella (13); |
| --- | --- | --- |

(47)

Entiset Terni-yhtiöt vetoavat perusteltuihin odotuksiin kahdesta syystä:

a)

ensinnäkin Italian viranomaiset olivat AEEG:lle lähetetyssä kirjeessä nimenomaisesti vahvistaneet, että tariffi oli luonteeltaan korvaus, ja että tariffijärjestelyn voimassaolon jatkamisesta ei tarvinnut ilmoittaa ennakolta komissiolle valtiontukisääntöjen perusteella (13);

| b) | komissio ei ollut kyseenalaistanut toimenpidettä silloin, kun sen voimassaoloa alun perin jatkettiin lailla nro 9/1991 (hyväksytty asian NN 52/91 yhteydessä), eikä silloin, kun sille ilmoitettiin voimassaolon jatkamisesta uudelleen toisen valtiontukimenettelyn yhteydessä (C 13/06). |
| --- | --- |

b)

komissio ei ollut kyseenalaistanut toimenpidettä silloin, kun sen voimassaoloa alun perin jatkettiin lailla nro 9/1991 (hyväksytty asian NN 52/91 yhteydessä), eikä silloin, kun sille ilmoitettiin voimassaolon jatkamisesta uudelleen toisen valtiontukimenettelyn yhteydessä (C 13/06).

| (48) | Lisäksi entiset Terni-yhtiöt toteavat, että tehdessään komissiolle ilmoituksen lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentista (jossa säädetään alennetusta tariffista energiavaltaisten sardinialaisyritysten kuluttamalle sähkölle, asia C 13/06) Italian viranomaiset toimittivat tietoa ja selvityksiä myös Terni-tariffista, minkä vuoksi voitiin katsoa, että ilmoitus oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 (14) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti täydellinen. Komissio ei tehnyt päätöstä kahden kuukauden kuluessa. Jos oletetaan, että tariffia täytyisi pitää valtiontukena, mitä se ei ole, sitä täytyisi pitää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (15) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttynä. |
| --- | --- |

(48)

Lisäksi entiset Terni-yhtiöt toteavat, että tehdessään komissiolle ilmoituksen lain nro 80/2005 11 §:n 12 momentista (jossa säädetään alennetusta tariffista energiavaltaisten sardinialaisyritysten kuluttamalle sähkölle, asia C 13/06) Italian viranomaiset toimittivat tietoa ja selvityksiä myös Terni-tariffista, minkä vuoksi voitiin katsoa, että ilmoitus oli asetuksen (EY) N:o 659/1999 (14) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti täydellinen. Komissio ei tehnyt päätöstä kahden kuukauden kuluessa. Jos oletetaan, että tariffia täytyisi pitää valtiontukena, mitä se ei ole, sitä täytyisi pitää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (15) 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttynä.

| (49) | Entiset Terni-yhtiöt korostavat toimineensa hyvässä uskossa, mistä kertoo se, että ThyssenKrupp ei varmasti olisi käynnistänyt Ternin alueella suurisuuntaisia investointeja, jos tariffin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille olisi ollut epäilyksiä. |
| --- | --- |

(49)

Entiset Terni-yhtiöt korostavat toimineensa hyvässä uskossa, mistä kertoo se, että ThyssenKrupp ei varmasti olisi käynnistänyt Ternin alueella suurisuuntaisia investointeja, jos tariffin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille olisi ollut epäilyksiä.

| (50) | Entiset Terni-yhtiöt toteavat, että ilman lakia nro 80/2005, niihin olisi sovellettu lain nro 9/1991 20 §:n 4 momentissa säädettyä alennettua tariffia (jonka komissio on hyväksynyt) 31 päivään joulukuuta 2007. AEEG on valtuuttanut Cassa Conguaglion suorittamaan vuonna 2006 (ennakkomaksuna) ainoastaan maksut, jotka olisivat erääntyneet vuonna 2007 (16). Siksi 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä suoritettuja maksuja täytyisi pitää hyväksyttyinä. Kyseisten yritysten mukaan lain nro 80/2005 säännöksiä ei tosiasiallisesti ole pantu täytäntöön näiden maksujen suhteen. |
| --- | --- |

(50)

Entiset Terni-yhtiöt toteavat, että ilman lakia nro 80/2005, niihin olisi sovellettu lain nro 9/1991 20 §:n 4 momentissa säädettyä alennettua tariffia (jonka komissio on hyväksynyt) 31 päivään joulukuuta 2007. AEEG on valtuuttanut Cassa Conguaglion suorittamaan vuonna 2006 (ennakkomaksuna) ainoastaan maksut, jotka olisivat erääntyneet vuonna 2007 (16). Siksi 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä suoritettuja maksuja täytyisi pitää hyväksyttyinä. Kyseisten yritysten mukaan lain nro 80/2005 säännöksiä ei tosiasiallisesti ole pantu täytäntöön näiden maksujen suhteen.

| (51) | ThyssenKrupp toteaa olevansa periaatteessa valmis maksamaan Deggendorf-oikeuskäytännön nojalla tuen takaisin, kunhan takaisin maksettavasta summasta sovitaan. |
| --- | --- |

(51)

ThyssenKrupp toteaa olevansa periaatteessa valmis maksamaan Deggendorf-oikeuskäytännön nojalla tuen takaisin, kunhan takaisin maksettavasta summasta sovitaan.

V   ITALIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (52) | Italia katsoo, että Ternin tuotanto-omaisuuden kansallistaminen poikkesi kansallistamislaissa säädetystä yleisperiaatteesta, jonka mukaan sähköä omaan käyttöön tuottavat eivät joudu pakkolunastuksen kohteeksi. Vuoden 1962 kansallistamislaki perustui Italian perustuslain 43 artiklaan, jonka nojalla tietyt yritykset, jotka tarjoavat yhteisen edun kannalta keskeisiä palveluita tai toimivat energia-alalla, voidaan siirtää valtion omistukseen pakkolunastuksella, kunhan niille myönnetään vahingonkorvaus. |
| --- | --- |

(52)

Italia katsoo, että Ternin tuotanto-omaisuuden kansallistaminen poikkesi kansallistamislaissa säädetystä yleisperiaatteesta, jonka mukaan sähköä omaan käyttöön tuottavat eivät joudu pakkolunastuksen kohteeksi. Vuoden 1962 kansallistamislaki perustui Italian perustuslain 43 artiklaan, jonka nojalla tietyt yritykset, jotka tarjoavat yhteisen edun kannalta keskeisiä palveluita tai toimivat energia-alalla, voidaan siirtää valtion omistukseen pakkolunastuksella, kunhan niille myönnetään vahingonkorvaus.

| (53) | Komission epäilyihin, onko mahdollista pakkolunastaa valtionyhtiön omaisuutta, Italia vastaa, että perustuslain 42 ja 43 artiklassa ei rajoiteta pakkolunastuksen käsitettä yksityiseen omaisuuteen. Italian mukaan Terni-yhtiön sähkötoimialan pakkolunastuksesta säädetään laissa, koska Terniä johdettiin julkisena liikelaitoksena, jonka oli toimittava markkinaperiaattein, toisin kuin sellaisten julkisten laitosten, jotka eivät ole liikelaitoksia. Kansallistamislaissa ei säädetty korvauksesta julkisina laitoksina johdetuille yrityksille, mutta Ternin korvauksesta säädettiin, koska sen asema ja toimintatapa oli erilainen. |
| --- | --- |

(53)

Komission epäilyihin, onko mahdollista pakkolunastaa valtionyhtiön omaisuutta, Italia vastaa, että perustuslain 42 ja 43 artiklassa ei rajoiteta pakkolunastuksen käsitettä yksityiseen omaisuuteen. Italian mukaan Terni-yhtiön sähkötoimialan pakkolunastuksesta säädetään laissa, koska Terniä johdettiin julkisena liikelaitoksena, jonka oli toimittava markkinaperiaattein, toisin kuin sellaisten julkisten laitosten, jotka eivät ole liikelaitoksia. Kansallistamislaissa ei säädetty korvauksesta julkisina laitoksina johdetuille yrityksille, mutta Ternin korvauksesta säädettiin, koska sen asema ja toimintatapa oli erilainen.

| (54) | Ternin omistusrakenteesta Italia toteaa, että se oli osakeyhtiö, jossa valtio oli enemmistöosakas, mutta omistajina oli myös suuri joukko yksityisiä sijoittajia. Italia on toimittanut asiakirjoja, jotka osoittavat, että osa Ternin osakkeista oli yksityisten omistuksessa ja että yhtiö oli noteerattu pörssissä. |
| --- | --- |

(54)

Ternin omistusrakenteesta Italia toteaa, että se oli osakeyhtiö, jossa valtio oli enemmistöosakas, mutta omistajina oli myös suuri joukko yksityisiä sijoittajia. Italia on toimittanut asiakirjoja, jotka osoittavat, että osa Ternin osakkeista oli yksityisten omistuksessa ja että yhtiö oli noteerattu pörssissä.

| (55) | Jos Ternille ei olisi annettu samanlaista oikeutta asianmukaiseen vahingonkorvaukseen kuin yksityiselle yritykselle, Italian viranomaisten mukaan olisi rikottu EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa määrättyä periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin ei puututa. |
| --- | --- |

(55)

Jos Ternille ei olisi annettu samanlaista oikeutta asianmukaiseen vahingonkorvaukseen kuin yksityiselle yritykselle, Italian viranomaisten mukaan olisi rikottu EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa määrättyä periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin ei puututa.

| (56) | Italia lainaa useita Corte di Cassazionen ja Consiglio di Staton tuomioita, joissa nämä tuomioistuimet ovat todenneet, että Terniin sovelletulla tariffilla pyrittiin saattamaan yhtiö samaan asemaan kuin uusiutuvista energialähteistä sähköä omaan käyttöön tuottavat yritykset ja että sen vuoksi tariffia ei voitu korottaa lisillä, joita ei sovellettu sähköä omaan käyttöön tuottaviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(56)

Italia lainaa useita Corte di Cassazionen ja Consiglio di Staton tuomioita, joissa nämä tuomioistuimet ovat todenneet, että Terniin sovelletulla tariffilla pyrittiin saattamaan yhtiö samaan asemaan kuin uusiutuvista energialähteistä sähköä omaan käyttöön tuottavat yritykset ja että sen vuoksi tariffia ei voitu korottaa lisillä, joita ei sovellettu sähköä omaan käyttöön tuottaviin yrityksiin.

| (57) | Muista sähköntuottajista, jotka ovat joutuneet pakkolunastuksen kohteiksi, Italia toteaa, että Terniä lukuun ottamatta kaikki pakkolunastuksen kohteeksi joutuneet yritykset toimivat yksinomaan tai pääasiallisesti sähkön tuotannon, tuonnin tai myynnin alalla. Valtion maksama korvaus vastasi yleisesti omaisuuden markkina-arvoa, joka laskettiin eri tavoin yhtiötyypin mukaan. Viitearvoksi otettiin omaisuuden nettokirjanpitoarvo, jota oikaistiin muilla tekijöillä, joita Italia ei ole yksityiskohtaisesti eritellyt. Italian huomautuksista käy ilmi, että vahingonkorvausta laskettaessa on vesivoimalaitosten osalta otettu ainakin jollakin tavoin huomioon, kuinka kauan toimiluvan voimassaoloaikaa oli jäljellä. |
| --- | --- |

(57)

Muista sähköntuottajista, jotka ovat joutuneet pakkolunastuksen kohteiksi, Italia toteaa, että Terniä lukuun ottamatta kaikki pakkolunastuksen kohteeksi joutuneet yritykset toimivat yksinomaan tai pääasiallisesti sähkön tuotannon, tuonnin tai myynnin alalla. Valtion maksama korvaus vastasi yleisesti omaisuuden markkina-arvoa, joka laskettiin eri tavoin yhtiötyypin mukaan. Viitearvoksi otettiin omaisuuden nettokirjanpitoarvo, jota oikaistiin muilla tekijöillä, joita Italia ei ole yksityiskohtaisesti eritellyt. Italian huomautuksista käy ilmi, että vahingonkorvausta laskettaessa on vesivoimalaitosten osalta otettu ainakin jollakin tavoin huomioon, kuinka kauan toimiluvan voimassaoloaikaa oli jäljellä.

| (58) | Italian mukaan sekä alkuperäinen tariffisopimus – jossa sovittiin laillisesta korvauksesta Ternille sen omaisuuden pakkolunastuksesta – että sen voimassaolon jatkamiset eivät ole valtiontukea. Väitteidensä tueksi Italia lainaa useita yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita (17), jotka koskevat yrityksien saamia korvauksia, jotka eivät ole tukea, erityisesti vahingonkorvauksia ja yleishyödyllisistä palveluista maksettuja korvauksia. |
| --- | --- |

(58)

Italian mukaan sekä alkuperäinen tariffisopimus – jossa sovittiin laillisesta korvauksesta Ternille sen omaisuuden pakkolunastuksesta – että sen voimassaolon jatkamiset eivät ole valtiontukea. Väitteidensä tueksi Italia lainaa useita yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita (17), jotka koskevat yrityksien saamia korvauksia, jotka eivät ole tukea, erityisesti vahingonkorvauksia ja yleishyödyllisistä palveluista maksettuja korvauksia.

| (59) | Terni-tariffin hyväksymisestä valtiontukena Italia toteaa, että laista nro 9/1991, jossa säädetään tariffin voimassaolon jatkamisesta ensimmäisen kerran, ilmoitettiin komissiolle asianmukaisesti ja komissio hyväksyi sen. Kun tariffin voimassaoloa on sittemmin jatkettu samalla kun sähköä vesivoimalla tuottaville laitoksille myönnetyn toimiluvan voimassaoloa on jatkettu, on noudatettu samaa logiikkaa, jota komissio ei ole koskaan kyseenalaistanut. Sen vuoksi Terni-tariffia olisi Italian mukaan pidettävä voimassa olevana toimenpiteenä, joka ei ole tukea. |
| --- | --- |

(59)

Terni-tariffin hyväksymisestä valtiontukena Italia toteaa, että laista nro 9/1991, jossa säädetään tariffin voimassaolon jatkamisesta ensimmäisen kerran, ilmoitettiin komissiolle asianmukaisesti ja komissio hyväksyi sen. Kun tariffin voimassaoloa on sittemmin jatkettu samalla kun sähköä vesivoimalla tuottaville laitoksille myönnetyn toimiluvan voimassaoloa on jatkettu, on noudatettu samaa logiikkaa, jota komissio ei ole koskaan kyseenalaistanut. Sen vuoksi Terni-tariffia olisi Italian mukaan pidettävä voimassa olevana toimenpiteenä, joka ei ole tukea.

| (60) | Italia katsoo toimineensa aina hyvässä uskossa. Se ei ollut ilmoittanut 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti Terniä koskevan riidanalaisen tariffisopimuksen voimassaolon jatkamisesta, koska kyseessä ei sen mielestä ollut valtiontuki. Italia korostaa, että komissiolle ilmoitettiin kyseisestä toimenpiteestä (raportti marraskuulta 2005 ja kirje helmikuulta 2006). |
| --- | --- |

(60)

Italia katsoo toimineensa aina hyvässä uskossa. Se ei ollut ilmoittanut 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti Terniä koskevan riidanalaisen tariffisopimuksen voimassaolon jatkamisesta, koska kyseessä ei sen mielestä ollut valtiontuki. Italia korostaa, että komissiolle ilmoitettiin kyseisestä toimenpiteestä (raportti marraskuulta 2005 ja kirje helmikuulta 2006).

| (61) | Italia toteaa, että poliittinen syy voimassaolon jatkamiseen toisen kerran oli se, että tariffi on välttämätön niin kauan kuin sähkön tuotantoa ja kuljetuksia koskevat infrastruktuurihankkeet ovat kesken. Tariffin avulla näitä Italiassa toimivia energiavaltaisia yrityksiä voitaisiin kohdella samalla tavoin kuin niiden EU:ssa (18) toimivia kilpailijoita, joihin myös sovelletaan alennettuja energiahintoja (tariffien tai sopimusten perusteella). Jos tariffi poistettaisiin, kyseiset yhtiöt siirtäisivät toimintansa EU:n ulkopuolelle. Tästä seuraisi väistämättä teollisuuskriisi, ja kyseisillä alueilla menetettäisiin runsaasti työpaikkoja. Tariffin voimassaolon jatkaminen on kuitenkin Italian mukaan tilapäisratkaisu. Italia lainaa kilpailukykyä, energia-asioita ja ympäristöykysymyksiä käsittelevän korkean tason ryhmän (High-level group on competitiveness, energy and environment) päätelmiä (19), joissa ehdotetaan pitkän aikavälin ratkaisuna yhteenliitettävyyden ja infrastruktuurin parantamista, ja keskipitkän aikavälin ratkaisuna pitkäaikaisia toimitussopimuksia ja energian käyttäjien ja tuottajien välisiä kumppanuuksia. |
| --- | --- |

(61)

Italia toteaa, että poliittinen syy voimassaolon jatkamiseen toisen kerran oli se, että tariffi on välttämätön niin kauan kuin sähkön tuotantoa ja kuljetuksia koskevat infrastruktuurihankkeet ovat kesken. Tariffin avulla näitä Italiassa toimivia energiavaltaisia yrityksiä voitaisiin kohdella samalla tavoin kuin niiden EU:ssa (18) toimivia kilpailijoita, joihin myös sovelletaan alennettuja energiahintoja (tariffien tai sopimusten perusteella). Jos tariffi poistettaisiin, kyseiset yhtiöt siirtäisivät toimintansa EU:n ulkopuolelle. Tästä seuraisi väistämättä teollisuuskriisi, ja kyseisillä alueilla menetettäisiin runsaasti työpaikkoja. Tariffin voimassaolon jatkaminen on kuitenkin Italian mukaan tilapäisratkaisu. Italia lainaa kilpailukykyä, energia-asioita ja ympäristöykysymyksiä käsittelevän korkean tason ryhmän (High-level group on competitiveness, energy and environment) päätelmiä (19), joissa ehdotetaan pitkän aikavälin ratkaisuna yhteenliitettävyyden ja infrastruktuurin parantamista, ja keskipitkän aikavälin ratkaisuna pitkäaikaisia toimitussopimuksia ja energian käyttäjien ja tuottajien välisiä kumppanuuksia.

| (62) | Italia esittää korvauksen liiallisuudesta seuraavat huomautukset. Jos sähköntuotantolaitokset olisivat säilyneet Ternillä, se olisi voinut luovuttaa osan energiastaan kolmansille ja saada lisävoittoa. Sähkön hinnan voimakas nousu vuosien kuluessa pahensi Ternille koitunutta vahinkoa. Yhä kesken oleva energiamarkkinoiden vapauttaminen ei ole vielä tuottanut tulosta hintakilpailun muodossa, ja sen vuoksi korvaukset entisille Terni-yhtiöille ovat edelleen välttämättömiä. Entiset Terni-yhtiöt maksavat tällä hetkellä sähköstä hintaa (40–72 euroa/MWh), joka pitkälti vastaa samanlaisen kulutusprofiilin omaavien yritysten EU:ssa maksamaa hintaa. Jos Terni olisi säilyttänyt vesivoimalaitoksensa, se maksaisi omaan käyttöön tuotetusta energiasta 5–7 euroa/MWh. Sen vuoksi Italian päätelmä on, että tariffi ei johda liialliseen korvaukseen. |
| --- | --- |

(62)

Italia esittää korvauksen liiallisuudesta seuraavat huomautukset. Jos sähköntuotantolaitokset olisivat säilyneet Ternillä, se olisi voinut luovuttaa osan energiastaan kolmansille ja saada lisävoittoa. Sähkön hinnan voimakas nousu vuosien kuluessa pahensi Ternille koitunutta vahinkoa. Yhä kesken oleva energiamarkkinoiden vapauttaminen ei ole vielä tuottanut tulosta hintakilpailun muodossa, ja sen vuoksi korvaukset entisille Terni-yhtiöille ovat edelleen välttämättömiä. Entiset Terni-yhtiöt maksavat tällä hetkellä sähköstä hintaa (40–72 euroa/MWh), joka pitkälti vastaa samanlaisen kulutusprofiilin omaavien yritysten EU:ssa maksamaa hintaa. Jos Terni olisi säilyttänyt vesivoimalaitoksensa, se maksaisi omaan käyttöön tuotetusta energiasta 5–7 euroa/MWh. Sen vuoksi Italian päätelmä on, että tariffi ei johda liialliseen korvaukseen.

| (63) | Italia on esittänyt yksityisen konsulttiyrityksen Energy Advisor S.r.l:n entisten Terni-yhtiöiden lukuun tekemän ”selvityksen”. Selvityksessä, jota voitaisiin mieluummin kutsua pelkäksi ”laskelmaksi”, koska se koostuu taulukosta ja muutamasta sivusta metodologian kuvausta, pyritään laskemaan sähköntuotanto-omaisuuden arvo ja vertaamaan lukua kumulatiiviseen tariffietuun, jonka entiset Terni-yhtiöt ovat saaneet. Selvitys perustuu sähköntuotanto-omaisuuden kirjanpitoarvoon, joka on diskontattu vuoden 2006 arvoon ottaen huomioon inflaatio. Selvityksessä siis lasketaan entisten Terni-yhtiöiden saama tariffietu. Selvityksessä otetaan vuosilta 1963–1999 huomioon vastaavan käyttäjän vuotuisten sähkökustannusten (vaihtoehto 2) ja entisten Terni-yhtiöiden tosiasiallisten vuotuisten omaan käyttöön tarkoitetusta tuotannosta aiheutuvien kustannusten (vaihtoehto 1) erotus. Laskelmassa käytetään vastaavana asiakkaana toista yritystä, joka tuottaa sähköä omaan käyttöön (jonka ei mm. tarvitse maksaa sovrapprezzo termicoa). Vuosilta 2000–2006 tariffietu lasketaan niin, että vuotuisista kustannuksista, jotka entisille Terni-yhtiöille olisi aiheutunut, jos tariffi olisi laskettu omaan käyttöön suunnatun tuotannon kustannusten perusteella (vaihtoehto 1 – ei enää mahdollinen tariffiuudistuksen jälkeen), vähennetään tosiasialliset kustannukset ”vastaavan käyttäjän” menetelmän perusteella (vaihtoehto 2). Selvityksen tulokset ovat seuraavat:






  a) | Ternin liikeomaisuuden diskontattu arvo (2006): 1 687 745 045,19 EUR; |
| --- | --- | --- |

(63)

Italia on esittänyt yksityisen konsulttiyrityksen Energy Advisor S.r.l:n entisten Terni-yhtiöiden lukuun tekemän ”selvityksen”. Selvityksessä, jota voitaisiin mieluummin kutsua pelkäksi ”laskelmaksi”, koska se koostuu taulukosta ja muutamasta sivusta metodologian kuvausta, pyritään laskemaan sähköntuotanto-omaisuuden arvo ja vertaamaan lukua kumulatiiviseen tariffietuun, jonka entiset Terni-yhtiöt ovat saaneet. Selvitys perustuu sähköntuotanto-omaisuuden kirjanpitoarvoon, joka on diskontattu vuoden 2006 arvoon ottaen huomioon inflaatio. Selvityksessä siis lasketaan entisten Terni-yhtiöiden saama tariffietu. Selvityksessä otetaan vuosilta 1963–1999 huomioon vastaavan käyttäjän vuotuisten sähkökustannusten (vaihtoehto 2) ja entisten Terni-yhtiöiden tosiasiallisten vuotuisten omaan käyttöön tarkoitetusta tuotannosta aiheutuvien kustannusten (vaihtoehto 1) erotus. Laskelmassa käytetään vastaavana asiakkaana toista yritystä, joka tuottaa sähköä omaan käyttöön (jonka ei mm. tarvitse maksaa sovrapprezzo termicoa). Vuosilta 2000–2006 tariffietu lasketaan niin, että vuotuisista kustannuksista, jotka entisille Terni-yhtiöille olisi aiheutunut, jos tariffi olisi laskettu omaan käyttöön suunnatun tuotannon kustannusten perusteella (vaihtoehto 1 – ei enää mahdollinen tariffiuudistuksen jälkeen), vähennetään tosiasialliset kustannukset ”vastaavan käyttäjän” menetelmän perusteella (vaihtoehto 2). Selvityksen tulokset ovat seuraavat:

a)

Ternin liikeomaisuuden diskontattu arvo (2006): 1 687 745 045,19 EUR;

| b) | tariffietu (diskontattu samoin vuoteen 2006): 1 400 895 446,90 EUR. |
| --- | --- |

b)

tariffietu (diskontattu samoin vuoteen 2006): 1 400 895 446,90 EUR.

| (64) | Selvityksen mukaan entisten Terni-yhtiöiden menetyksiä ei siis ole korvattu liiallisesti. Myös Ternin tariffietua koskeva ennustelaskelma vuoteen 2010 osoittaa Italian mukaan, että korvaus ei ole liiallinen. |
| --- | --- |

(64)

Selvityksen mukaan entisten Terni-yhtiöiden menetyksiä ei siis ole korvattu liiallisesti. Myös Ternin tariffietua koskeva ennustelaskelma vuoteen 2010 osoittaa Italian mukaan, että korvaus ei ole liiallinen.

| (65) | Italia esitti päätöksen 83/396/EHTY ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomion C-99/92 suhteen seuraavat selvennykset. EHTY:n päätös ei koske Cementiriä eikä Nuova Terniä, jotka eivät ole koskaan toimineet terästeollisuuden alalla. EHTY:n päätöksessä oli kyse siitä, oliko valtiontuki, jota oli myönnetty Ternin terästoimialaan kuuluvalle, Ternin alueen ulkopuolella Loveressä (Lombardiassa) sijaitsevalle laitokselle tariffikomponentin (sovrapprezzo termico) palautuksen muodossa, yhteismarkkinoille soveltuvaa. Tukea voitiin myöntää ainoastaan yksityisille terästuottajille. EHTY:n päätöksessä todettiin, että koska Terni oli julkinen yritys, Loveren laitokselle ei voitu myöntää tukea. Yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisu koski julkisten tuottajien syrjintää yksityisiin yrityksiin verrattuna. Siinä vahvistettiin EHTY:n päätös toteamalla, että ei ollut syrjivää säätää yksityisen sektorin tuottajille erilaisia tukitoimenpiteitä kuin julkisen sektorin tuottajille. |
| --- | --- |

(65)

Italia esitti päätöksen 83/396/EHTY ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomion C-99/92 suhteen seuraavat selvennykset. EHTY:n päätös ei koske Cementiriä eikä Nuova Terniä, jotka eivät ole koskaan toimineet terästeollisuuden alalla. EHTY:n päätöksessä oli kyse siitä, oliko valtiontuki, jota oli myönnetty Ternin terästoimialaan kuuluvalle, Ternin alueen ulkopuolella Loveressä (Lombardiassa) sijaitsevalle laitokselle tariffikomponentin (sovrapprezzo termico) palautuksen muodossa, yhteismarkkinoille soveltuvaa. Tukea voitiin myöntää ainoastaan yksityisille terästuottajille. EHTY:n päätöksessä todettiin, että koska Terni oli julkinen yritys, Loveren laitokselle ei voitu myöntää tukea. Yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisu koski julkisten tuottajien syrjintää yksityisiin yrityksiin verrattuna. Siinä vahvistettiin EHTY:n päätös toteamalla, että ei ollut syrjivää säätää yksityisen sektorin tuottajille erilaisia tukitoimenpiteitä kuin julkisen sektorin tuottajille.

| (66) | Tämän vuoksi Italia katsoo, että sekä EHTY:n päätös että yhteisöjen tuomioistuimen tuomio eivät ole relevantteja tässä tarkasteltavana olevassa asiassa, koska ne koskevat Loveren laitoksen maksamaa sovrapprezzo termicoa eivätkä yleistä erityistariffia, jota sovellettiin Ternin alueen kolmeen laitokseen. |
| --- | --- |

(66)

Tämän vuoksi Italia katsoo, että sekä EHTY:n päätös että yhteisöjen tuomioistuimen tuomio eivät ole relevantteja tässä tarkasteltavana olevassa asiassa, koska ne koskevat Loveren laitoksen maksamaa sovrapprezzo termicoa eivätkä yleistä erityistariffia, jota sovellettiin Ternin alueen kolmeen laitokseen.

| (67) | Italia toteaa lisäksi, että lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa säädetty kiistelty tariffin voimassaolon jatkaminen liittyy mittavaan investointiohjelmaan, jota ThyssenKrupp toteuttaa Terni-Narnin teollisuusalueella. Alueella luodaan toimintasuunnitelman perusteella uutta sähköntuotantokapasiteettia. Tariffin on näin ollen tarkoitus olla tilapäisratkaisu, joka on voimassa siihen asti, kunnes tuotantokapasiteetti on käytettävissä, ja tariffin poistaminen vaarantaisi käynnissä olevat investoinnit. |
| --- | --- |

(67)

Italia toteaa lisäksi, että lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa säädetty kiistelty tariffin voimassaolon jatkaminen liittyy mittavaan investointiohjelmaan, jota ThyssenKrupp toteuttaa Terni-Narnin teollisuusalueella. Alueella luodaan toimintasuunnitelman perusteella uutta sähköntuotantokapasiteettia. Tariffin on näin ollen tarkoitus olla tilapäisratkaisu, joka on voimassa siihen asti, kunnes tuotantokapasiteetti on käytettävissä, ja tariffin poistaminen vaarantaisi käynnissä olevat investoinnit.

| (68) | Italia toteaa Cassa Conguaglion olevan pelkkä tekninen välikäsi, jonka rooli rajoittuu rahavirtojen keräämiseen ja uudelleenkohdentamiseen. Cassa Conguagliolla ei ole mitään osuutta tariffien määrittämisessä eikä se määrää varojen käytöstä. Sen vuoksi Italia katsoo, että a) Cassa Conguaglion hallinnoimat varat eivät ole yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) perusteella valtion varoja ja b) muutokset, joita erityistariffin hallinnointiin tehtiin Cassa Conguaglion väliintulon myötä vuonna 2004, eivät vaikuttaneet mitenkään tariffin vahingonkorvausluonteeseen. |
| --- | --- |

(68)

Italia toteaa Cassa Conguaglion olevan pelkkä tekninen välikäsi, jonka rooli rajoittuu rahavirtojen keräämiseen ja uudelleenkohdentamiseen. Cassa Conguagliolla ei ole mitään osuutta tariffien määrittämisessä eikä se määrää varojen käytöstä. Sen vuoksi Italia katsoo, että a) Cassa Conguaglion hallinnoimat varat eivät ole yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) perusteella valtion varoja ja b) muutokset, joita erityistariffin hallinnointiin tehtiin Cassa Conguaglion väliintulon myötä vuonna 2004, eivät vaikuttaneet mitenkään tariffin vahingonkorvausluonteeseen.

| (69) | Deggendorf-oikeuskäytännön osalta Italia ilmoittaa komissiolle, että se on toteuttamassa takaisinperintää ThyssenKruppilta ja että yritys on tallentanut 865 538 euroa suljetulle tilille lopullista takaisinperintää varten, kun summasta on sovittu. |
| --- | --- |

(69)

Deggendorf-oikeuskäytännön osalta Italia ilmoittaa komissiolle, että se on toteuttamassa takaisinperintää ThyssenKruppilta ja että yritys on tallentanut 865 538 euroa suljetulle tilille lopullista takaisinperintää varten, kun summasta on sovittu.

VI   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (70) | Vahingonkorvaus, jonka valtio myöntää liikeomaisuuden pakkolunastuksen yhteydessä, ei yleensä ole valtiontukea. Arvioitaessa tätä toimenpidettä on sen vuoksi ennen kaikkea selvitettävä, synnyttikö sähkötoimialan siirtäminen ENELille velvollisuuden myöntää vahingonkorvausta vai oliko kyseessä vain valtion omien tulolähteiden uudelleenorganisointi. Jos vastaus on, että vahingonkorvaus oli perusteltu, komission on määritettävä, mihin ajankohtaan ja/tai mihin summaan asti Ternin alennettua tariffia voidaan pitää kohtuullisena korvauksena. |
| --- | --- |

(70)

Vahingonkorvaus, jonka valtio myöntää liikeomaisuuden pakkolunastuksen yhteydessä, ei yleensä ole valtiontukea. Arvioitaessa tätä toimenpidettä on sen vuoksi ennen kaikkea selvitettävä, synnyttikö sähkötoimialan siirtäminen ENELille velvollisuuden myöntää vahingonkorvausta vai oliko kyseessä vain valtion omien tulolähteiden uudelleenorganisointi. Jos vastaus on, että vahingonkorvaus oli perusteltu, komission on määritettävä, mihin ajankohtaan ja/tai mihin summaan asti Ternin alennettua tariffia voidaan pitää kohtuullisena korvauksena.

| (71) | Vuonna 1962, kun vesivoimatoimiala luovutettiin ENELille, Terni oli julkisen liikelaitoksen määräysvallassa oleva valtion omistama yhtiö. Italian viranomaisten mukaan tällaisia laitoksia oli johdettava markkinaperiaattein. Valtio oli Terni-yhtiön enemmistöosakas, mutta osa Ternin osakkeista oli yksityisten sijoittajien omistuksessa ja yhtiö oli noteerattu pörssissä. Kansallistamislaissa ei säädetty vahingonkorvauksista julkisina laitoksina (suppeassa merkityksessä) johdetuille yrityksille, mutta siinä säädettiin korvauksista julkisille liikelaitoksille, kuten Terni-yhtiölle. Tästä näkyy, että kyseisten laitosten toimintaa johdettiin erilaisin periaattein. Lisäksi myös ”puhtaat” sähköntuottajat, jotka joutuivat samaan aikaan pakkolunastuksen kohteeksi, saivat vahingonkorvausta (vaikkakin eri kriteerein). |
| --- | --- |

(71)

Vuonna 1962, kun vesivoimatoimiala luovutettiin ENELille, Terni oli julkisen liikelaitoksen määräysvallassa oleva valtion omistama yhtiö. Italian viranomaisten mukaan tällaisia laitoksia oli johdettava markkinaperiaattein. Valtio oli Terni-yhtiön enemmistöosakas, mutta osa Ternin osakkeista oli yksityisten sijoittajien omistuksessa ja yhtiö oli noteerattu pörssissä. Kansallistamislaissa ei säädetty vahingonkorvauksista julkisina laitoksina (suppeassa merkityksessä) johdetuille yrityksille, mutta siinä säädettiin korvauksista julkisille liikelaitoksille, kuten Terni-yhtiölle. Tästä näkyy, että kyseisten laitosten toimintaa johdettiin erilaisin periaattein. Lisäksi myös ”puhtaat” sähköntuottajat, jotka joutuivat samaan aikaan pakkolunastuksen kohteeksi, saivat vahingonkorvausta (vaikkakin eri kriteerein).

| (72) | Komissio katsoo, että Terni-yhtiön omaisuuden pakkolunastus ilman vahingonkorvausta olisi vahingoittanut yhtiön ja etenkin sen yksityisten osakkeenomistajien etuja. Komissio katsoo, että yksityisten ja julkisten yritysten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen nojalla Italian päätöstä kohdella Terniä samalla tavoin kuin samassa asemassa olevaa yksityistä yritystä ja myöntää sille omaisuuden pakkolunastuksesta vahingonkorvausta voidaan pitää perusteltuna, kun otetaan huomioon myös se, että Ternin yksityisten osakkeenomistajien perustuslaillinen oikeus vahingonkorvaukseen on turvattava. |
| --- | --- |

(72)

Komissio katsoo, että Terni-yhtiön omaisuuden pakkolunastus ilman vahingonkorvausta olisi vahingoittanut yhtiön ja etenkin sen yksityisten osakkeenomistajien etuja. Komissio katsoo, että yksityisten ja julkisten yritysten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen nojalla Italian päätöstä kohdella Terniä samalla tavoin kuin samassa asemassa olevaa yksityistä yritystä ja myöntää sille omaisuuden pakkolunastuksesta vahingonkorvausta voidaan pitää perusteltuna, kun otetaan huomioon myös se, että Ternin yksityisten osakkeenomistajien perustuslaillinen oikeus vahingonkorvaukseen on turvattava.

| (73) | Italia päätti vuonna 1962, että se ei maksa Terni-yhtiölle pakkolunastetun omaisuuden markkina-arvoon perustuvaa kiinteämääräistä korvausta (kuten ”puhtaille” sähköntuottajille). Sen sijaan vahingonkorvaus myönnettiin toimittamalla tietty määrä sähköä siihen hintaan, jonka yhtiö olisi joutunut maksamaan, jos se olisi saanut säilyttää sähköntuotantolaitoksensa. Huomattakoon, että menetelmällä oli täsmällinen taloudellinen logiikka: Terni-yhtiön kohtelu oletettuna omaan käyttöön tuottajana poisti riskin, että Terni-yhtiölle aiheutuisi lisävahinkoa, jos energian hinta vuosien kuluessa nousee. |
| --- | --- |

(73)

Italia päätti vuonna 1962, että se ei maksa Terni-yhtiölle pakkolunastetun omaisuuden markkina-arvoon perustuvaa kiinteämääräistä korvausta (kuten ”puhtaille” sähköntuottajille). Sen sijaan vahingonkorvaus myönnettiin toimittamalla tietty määrä sähköä siihen hintaan, jonka yhtiö olisi joutunut maksamaan, jos se olisi saanut säilyttää sähköntuotantolaitoksensa. Huomattakoon, että menetelmällä oli täsmällinen taloudellinen logiikka: Terni-yhtiön kohtelu oletettuna omaan käyttöön tuottajana poisti riskin, että Terni-yhtiölle aiheutuisi lisävahinkoa, jos energian hinta vuosien kuluessa nousee.

| (74) | Komissio voi hyväksyä tämän menetelmän periaatteen. Pakkolunastusta seuraava vahingonkorvaus ei voi kuitenkaan olla toimenpide, jonka voimassaoloa ei ole määritetty, vaan toimenpide on selvästi ja ennustettavasti määritettävä pakkolunastuksen yhteydessä jättäen pakkolunastuksen kohteeksi joutuneelle yritykselle mahdollisuuden riitauttaa ehdotettu korvaussumma. Kun korvauspaketti on hyväksytty, siitä ei voida ottaa myöhemmin uudelleen käsittelyyn. |
| --- | --- |

(74)

Komissio voi hyväksyä tämän menetelmän periaatteen. Pakkolunastusta seuraava vahingonkorvaus ei voi kuitenkaan olla toimenpide, jonka voimassaoloa ei ole määritetty, vaan toimenpide on selvästi ja ennustettavasti määritettävä pakkolunastuksen yhteydessä jättäen pakkolunastuksen kohteeksi joutuneelle yritykselle mahdollisuuden riitauttaa ehdotettu korvaussumma. Kun korvauspaketti on hyväksytty, siitä ei voida ottaa myöhemmin uudelleen käsittelyyn.

| (75) | Tarkasteltavana olevassa asiassa vahingonkorvauksen kokonaismäärä riippui tariffin kestosta. Italian viranomaisten tarjoaman alkuperäisen korvauspaketin mukaan tariffi olisi voimassa 30 vuotta eli vuoteen 1992. Terni-yhtiö olisi voinut riitauttaa mekanismin kansallistamislain perusteella, jos se olisi pitänyt sitä epäasianmukaisena (21), mutta se ei niin tehnyt. |
| --- | --- |

(75)

Tarkasteltavana olevassa asiassa vahingonkorvauksen kokonaismäärä riippui tariffin kestosta. Italian viranomaisten tarjoaman alkuperäisen korvauspaketin mukaan tariffi olisi voimassa 30 vuotta eli vuoteen 1992. Terni-yhtiö olisi voinut riitauttaa mekanismin kansallistamislain perusteella, jos se olisi pitänyt sitä epäasianmukaisena (21), mutta se ei niin tehnyt.

| (76) | Komissio on arvioinut, voitaisiinko alkuperäistä korvaustoimenpidettä pitää sen mekanismi ja kesto huomioon ottaen asianmukaisena. |
| --- | --- |

(76)

Komissio on arvioinut, voitaisiinko alkuperäistä korvaustoimenpidettä pitää sen mekanismi ja kesto huomioon ottaen asianmukaisena.

| (77) | Italiassa vesivoimalaitoksen toiminnan harjoittaminen edellyttää toimilupaa, joka on voimassa niin kauan, että yhtiö voi kuolettaa investoinnin. Kun toimilupa lakkaa, yhtiö menettää periaatteessa oikeuden käyttää laitoksiaan. Kun otetaan huomioon Ternin korvausmenetelmä, oli talouden näkökulmasta loogista, että sähköä ei toimitettaisi tuotantokustannushintaan kauempaa kuin yhtiön toimilupaa oli jäljellä. Tämä näyttääkin olleen logiikkana Italian lain alkuperäisessä säännöksessä, jossa alennettu tariffi ulotettiin vuoteen 1992. Ternin oma toimilupa päättyi jo joitakin vuosia aikaisemmin, mutta on ymmärrettävää, että Italian viranomaiset pyrkivät asettamaan Terni-tariffin voimassaolon päättymiseen vuoteen 1992, jolloin vesivoimalaitosten toimiluvat Italiassa yleisesti päättyivät. Lisäksi Terni-yhtiölle myönnetty toimilupa oli erityisen pitkä (60 vuotta 30 vuoden sijaan), ja sen vuoksi yhtiöllä oli pakkolunastuksen aikaan ollut jo 30 vuotta aikaa kuolettaa investointinsa. |
| --- | --- |

(77)

Italiassa vesivoimalaitoksen toiminnan harjoittaminen edellyttää toimilupaa, joka on voimassa niin kauan, että yhtiö voi kuolettaa investoinnin. Kun toimilupa lakkaa, yhtiö menettää periaatteessa oikeuden käyttää laitoksiaan. Kun otetaan huomioon Ternin korvausmenetelmä, oli talouden näkökulmasta loogista, että sähköä ei toimitettaisi tuotantokustannushintaan kauempaa kuin yhtiön toimilupaa oli jäljellä. Tämä näyttääkin olleen logiikkana Italian lain alkuperäisessä säännöksessä, jossa alennettu tariffi ulotettiin vuoteen 1992. Ternin oma toimilupa päättyi jo joitakin vuosia aikaisemmin, mutta on ymmärrettävää, että Italian viranomaiset pyrkivät asettamaan Terni-tariffin voimassaolon päättymiseen vuoteen 1992, jolloin vesivoimalaitosten toimiluvat Italiassa yleisesti päättyivät. Lisäksi Terni-yhtiölle myönnetty toimilupa oli erityisen pitkä (60 vuotta 30 vuoden sijaan), ja sen vuoksi yhtiöllä oli pakkolunastuksen aikaan ollut jo 30 vuotta aikaa kuolettaa investointinsa.

| (78) | Yhteenvetona komissio toteaa, että alkuperäinen korvauspaketti oli asianmukainen eikä millään tavoin vahingoittanut yhtiötä. |
| --- | --- |

(78)

Yhteenvetona komissio toteaa, että alkuperäinen korvauspaketti oli asianmukainen eikä millään tavoin vahingoittanut yhtiötä.

| (79) | On tärkeää selvittää, voidaanko tariffijärjestelyn voimassaolon toistuvaa jatkamista vielä pitää vahingonkorvauksen erottamattomana osana. Komission mielestä ei voida. Pakkolunastuksen yhteydessä valtio määrittää edeltä käsin joko absoluuttisen vahingonkorvausmäärän tai, kuten tässä asiassa, vahingonkorvausmekanismin. Korvausmäärien tai -mekanismin tarkistaminen jälkikäteen muuttaa väkisinkin toimenpiteen luonteen, jota ei voida enää pitää korvaavana, koska se poikkeaa alkuperäisestä sopimuksesta. Jos näin ei olisi, tämän tyyppinen toimenpide jäisi valtiontukivalvonnan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(79)

On tärkeää selvittää, voidaanko tariffijärjestelyn voimassaolon toistuvaa jatkamista vielä pitää vahingonkorvauksen erottamattomana osana. Komission mielestä ei voida. Pakkolunastuksen yhteydessä valtio määrittää edeltä käsin joko absoluuttisen vahingonkorvausmäärän tai, kuten tässä asiassa, vahingonkorvausmekanismin. Korvausmäärien tai -mekanismin tarkistaminen jälkikäteen muuttaa väkisinkin toimenpiteen luonteen, jota ei voida enää pitää korvaavana, koska se poikkeaa alkuperäisestä sopimuksesta. Jos näin ei olisi, tämän tyyppinen toimenpide jäisi valtiontukivalvonnan ulkopuolelle.

| (80) | Jäsenvaltio voi kuitenkin ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan myöntää pakkolunastuksen kohteeksi joutuneelle yritykselle lisäetuja. Komissio tutkii tällaisen ilmoituksen valtiontukisääntöjen perusteella ja ottaa huomioon olosuhteet, joihin vedotaan. |
| --- | --- |

(80)

Jäsenvaltio voi kuitenkin ilmoittaa komissiolle aikomuksestaan myöntää pakkolunastuksen kohteeksi joutuneelle yritykselle lisäetuja. Komissio tutkii tällaisen ilmoituksen valtiontukisääntöjen perusteella ja ottaa huomioon olosuhteet, joihin vedotaan.

| (81) | Edellä 63 perustelukappaleessa tarkoitetussa selvityksessä todetaan, että Terni-yhtiölle ja vuosien kuluessa sen sijaan tulleille yhtiöille myönnetty vahingonkorvaus ei kattanut pakkolunastetun omaisuuden markkina-arvoa kokonaisuudessaan ja että siksi korvaus ei ollut liiallinen eikä tuensaajille itse asiassa koskaan koitunut mitään etua. |
| --- | --- |

(81)

Edellä 63 perustelukappaleessa tarkoitetussa selvityksessä todetaan, että Terni-yhtiölle ja vuosien kuluessa sen sijaan tulleille yhtiöille myönnetty vahingonkorvaus ei kattanut pakkolunastetun omaisuuden markkina-arvoa kokonaisuudessaan ja että siksi korvaus ei ollut liiallinen eikä tuensaajille itse asiassa koskaan koitunut mitään etua.

| (82) | Ensinnäkin komissio haluaa korostaa, että korvausmekanismin asianmukaisuutta voidaan arvioida ainoastaan edeltä käsin, toisin sanoen pakkolunastuksen tapahtuessa. Huomattakoon, että Italian viranomaisten valitseman mekanismin tarkoituksena oli saattaa Terni-yhtiö samaan asemaan, jossa se olisi ollut, jos sen vesivoimalaitosta ei olisi pakkolunastettu, eli taata sähkön saanti tuotantokustannushintaan toimiluvan voimassaoloajan. Väitteeseen, että Terni-yhtiö olisi saanut kyseisen mekanismin puitteissa vähemmän kuin sille olisi kuulunut, on vaikea yhtyä. Lisäksi komissio katsoo, että vaikka selvityksen päätelmät olisivat paikkansapitäviä (mitä ne eivät ole, kuten 87–91 perustelukappaleessa on osoitettu), seikka on merkityksetön selvitettäessä, koituiko tuensaajille tariffista etua. |
| --- | --- |

(82)

Ensinnäkin komissio haluaa korostaa, että korvausmekanismin asianmukaisuutta voidaan arvioida ainoastaan edeltä käsin, toisin sanoen pakkolunastuksen tapahtuessa. Huomattakoon, että Italian viranomaisten valitseman mekanismin tarkoituksena oli saattaa Terni-yhtiö samaan asemaan, jossa se olisi ollut, jos sen vesivoimalaitosta ei olisi pakkolunastettu, eli taata sähkön saanti tuotantokustannushintaan toimiluvan voimassaoloajan. Väitteeseen, että Terni-yhtiö olisi saanut kyseisen mekanismin puitteissa vähemmän kuin sille olisi kuulunut, on vaikea yhtyä. Lisäksi komissio katsoo, että vaikka selvityksen päätelmät olisivat paikkansapitäviä (mitä ne eivät ole, kuten 87–91 perustelukappaleessa on osoitettu), seikka on merkityksetön selvitettäessä, koituiko tuensaajille tariffista etua.

| (83) | On muistettava, että Italia olisi voinut päättää suorittaa Terni-yhtiölle pakkolunastuksen yhteydessä vahingonkorvauksen maksamalla kiinteämääräisen summan pakkolunastetun omaisuuden arvon perusteella. Italia kuitenkin valitsi toisen menetelmän, jossa Terni-yhtiötä kohdeltiin kuten oletettua omaan käyttöön tuottavaa yritystä. Menetelmä oli taloudellisesti täysin looginen, ja mahdollista etua on arvioitava tässä viitekehyksessä. Tätä lähestymistapaa seuraten on todettava, että alkuperäisen tariffikorvaustoimenpiteen voimassaolon päättymiseen asti, ja ainoastaan siihen asti, tuensaajille ei koitunut mitään etua. Tätä ei voida kyseenalaistaa vaihtoehtoisia voitto- ja tappiolaskelmia soveltaen, varsinkaan jos ne tehdään jälkeenpäin. |
| --- | --- |

(83)

On muistettava, että Italia olisi voinut päättää suorittaa Terni-yhtiölle pakkolunastuksen yhteydessä vahingonkorvauksen maksamalla kiinteämääräisen summan pakkolunastetun omaisuuden arvon perusteella. Italia kuitenkin valitsi toisen menetelmän, jossa Terni-yhtiötä kohdeltiin kuten oletettua omaan käyttöön tuottavaa yritystä. Menetelmä oli taloudellisesti täysin looginen, ja mahdollista etua on arvioitava tässä viitekehyksessä. Tätä lähestymistapaa seuraten on todettava, että alkuperäisen tariffikorvaustoimenpiteen voimassaolon päättymiseen asti, ja ainoastaan siihen asti, tuensaajille ei koitunut mitään etua. Tätä ei voida kyseenalaistaa vaihtoehtoisia voitto- ja tappiolaskelmia soveltaen, varsinkaan jos ne tehdään jälkeenpäin.

| (84) | Käyttämällä jälkeenpäin eri metodia voidaan saada ristiriitaisia tai jopa epäloogisia tuloksia, kuten seuraava esimerkki osoittaa. Oletetaan, että energian hintojen voimakkaan nousun vuoksi tuensaajien saamat korvaukset olisivat ylittäneet Ternin voimalaitoksen markkina-arvon jo tariffisopimuksen kymmenen ensimmäisen voimassaolovuoden aikana. Selvityksen logiikan mukaan kyseessä olisi liiallinen korvaus, vaikka vahingonkorvaussopimuksen mukaan tariffi on voimassa 30 vuotta. Tämä olisi selvä virhe, koska alkuperäisen järjestelyn logiikkaa ei oteta huomioon. Sama johtopäätös pätee päinvastaiseen tapaukseen, jossa oletetaan, että saadut korvaussummat ovat pienempiä kuin omaisuuden arvo. |
| --- | --- |

(84)

Käyttämällä jälkeenpäin eri metodia voidaan saada ristiriitaisia tai jopa epäloogisia tuloksia, kuten seuraava esimerkki osoittaa. Oletetaan, että energian hintojen voimakkaan nousun vuoksi tuensaajien saamat korvaukset olisivat ylittäneet Ternin voimalaitoksen markkina-arvon jo tariffisopimuksen kymmenen ensimmäisen voimassaolovuoden aikana. Selvityksen logiikan mukaan kyseessä olisi liiallinen korvaus, vaikka vahingonkorvaussopimuksen mukaan tariffi on voimassa 30 vuotta. Tämä olisi selvä virhe, koska alkuperäisen järjestelyn logiikkaa ei oteta huomioon. Sama johtopäätös pätee päinvastaiseen tapaukseen, jossa oletetaan, että saadut korvaussummat ovat pienempiä kuin omaisuuden arvo.

| (85) | Pakkolunastuksen yhteydessä etujen ja tappioiden laskeminen uudelleen jälkeenpäin on täysin asiatonta. Pakkolunastuksen kohteeksi joutuneen yrityksen pitkän aikavälin taloudellista tulosta, jota ei voida ennustaa pakkolunastuksen toteutuessa, ei voida asettaa tarkistuksen kohteeksi vuosikymmenien päästä, tarkoituksena perustella vahingonkorvauksen lisäeriä. |
| --- | --- |

(85)

Pakkolunastuksen yhteydessä etujen ja tappioiden laskeminen uudelleen jälkeenpäin on täysin asiatonta. Pakkolunastuksen kohteeksi joutuneen yrityksen pitkän aikavälin taloudellista tulosta, jota ei voida ennustaa pakkolunastuksen toteutuessa, ei voida asettaa tarkistuksen kohteeksi vuosikymmenien päästä, tarkoituksena perustella vahingonkorvauksen lisäeriä.

| (86) | Siksi selvitys on merkityksetön. |
| --- | --- |

(86)

Siksi selvitys on merkityksetön.

| (87) | Komissio on kuitenkin tutkinut selvityksen tiedot ja päätelmät. Analyysi osoitti, että selvityksen metodologia on virheellinen. Kuten jäljempänä käy ilmi, siinä aliarvioidaan järjestelmällisesti entisille Terni-yhtiöille koitunutta tariffietua ja hyvin todennäköisesti yliarvioidaan pakkolunastetun omaisuuden arvo. |
| --- | --- |

(87)

Komissio on kuitenkin tutkinut selvityksen tiedot ja päätelmät. Analyysi osoitti, että selvityksen metodologia on virheellinen. Kuten jäljempänä käy ilmi, siinä aliarvioidaan järjestelmällisesti entisille Terni-yhtiöille koitunutta tariffietua ja hyvin todennäköisesti yliarvioidaan pakkolunastetun omaisuuden arvo.

| (88) | Laskettaessa tariffietua vuosilta 1963–1999 selvityksessä verrataan Ternin maksamaa hintaa (vaihtoehto 1 – omaan käyttöön tuotetun sähkön hinta) ja vastaavan käyttäjän eli omaan käyttöön sähköä tuottavan yrityksen, jonka ei tarvitse maksaa tiettyjä tariffikomponentteja, maksamaa tavanomaista hintaa (vaihtoehto 2). Etu on siksi laskettu kahden vaihtoehtoisen, Ternille koituvan vahingon korvaamiseksi säädetyn etuuskohtelun erotuksena. Komissio katsoo, että laskettaessa tariffietua olisi pitänyt verrata Terni-tariffia sellaiseen tariffiin, jota tavallisesti sovellettiin yrityksiin, jotka eivät tuota sähköä omaan käyttöön ja joilla on sama kulutusprofiili kuin Ternillä. Näin ollen selvityksessä aliarvioidaan Ternin saama tariffietu. |
| --- | --- |

(88)

Laskettaessa tariffietua vuosilta 1963–1999 selvityksessä verrataan Ternin maksamaa hintaa (vaihtoehto 1 – omaan käyttöön tuotetun sähkön hinta) ja vastaavan käyttäjän eli omaan käyttöön sähköä tuottavan yrityksen, jonka ei tarvitse maksaa tiettyjä tariffikomponentteja, maksamaa tavanomaista hintaa (vaihtoehto 2). Etu on siksi laskettu kahden vaihtoehtoisen, Ternille koituvan vahingon korvaamiseksi säädetyn etuuskohtelun erotuksena. Komissio katsoo, että laskettaessa tariffietua olisi pitänyt verrata Terni-tariffia sellaiseen tariffiin, jota tavallisesti sovellettiin yrityksiin, jotka eivät tuota sähköä omaan käyttöön ja joilla on sama kulutusprofiili kuin Ternillä. Näin ollen selvityksessä aliarvioidaan Ternin saama tariffietu.

| (89) | Vuosilta 2000–2006 etu on myös laskettu kahden etuuskohtelun erotuksena, ja erona on vain se, että Ternin maksama hinta on sama kuin vaihtoehto 2 (eikä enää vaihtoehto 1, koska tariffiuudistuksen jälkeen se ei ollut mahdollista). Tätä laskentatapaa soveltaen etu olisi joinakin vuosina ollut jopa negatiivinen, mikä ei pidä paikkansa, sillä Terniin on aina sovellettu markkinahintaa alhaisempaa tariffia. Periaatteessa tariffiedun olisi tänä aikana pitänyt olla yksinkertaisesti yhtä suuri kuin Cassa Conguaglion maksama korvauskomponentti. Siksi etua on jälleen huomattavasti aliarvioitu. |
| --- | --- |

(89)

Vuosilta 2000–2006 etu on myös laskettu kahden etuuskohtelun erotuksena, ja erona on vain se, että Ternin maksama hinta on sama kuin vaihtoehto 2 (eikä enää vaihtoehto 1, koska tariffiuudistuksen jälkeen se ei ollut mahdollista). Tätä laskentatapaa soveltaen etu olisi joinakin vuosina ollut jopa negatiivinen, mikä ei pidä paikkansa, sillä Terniin on aina sovellettu markkinahintaa alhaisempaa tariffia. Periaatteessa tariffiedun olisi tänä aikana pitänyt olla yksinkertaisesti yhtä suuri kuin Cassa Conguaglion maksama korvauskomponentti. Siksi etua on jälleen huomattavasti aliarvioitu.

| (90) | Selvityksen toinen puute koskee laitosten arvoa. Selvityksessä omaisuuden kirjanpitoarvona pidetään Ternin vuoden 1962 (kansallistamista edeltävä vuosi) tilinpäätöksen ”koneet ja laitteet” -tase-erää vähennettynä seuraavan vuoden vastaavalla tase-erällä. Ensinnäkin on korostettava, että ei ole mitään konkreettista näyttöä siitä, että erotus johtuisi yksinomaan vesivoimalaitoksen menettämisestä. Vaikka hyväksyisimmekin kirjanpitoarvon, käytetty menetelmä olisi kuitenkin väärä. Kuten Italia on vahvistanut, laitoksen reaaliarvo pakkolunastettaessa on yhteydessä toimiluvan jäljellä olevaan voimassaoloaikaan (22). Sen vuoksi laitoksen kirjanpitoarvo olisi pitänyt oikaista tämän huomioon ottamiseksi. Selvityksessä kirjanpitoarvo on diskontattu vuoden 2006 arvoon pelkästään inflaatio huomioon ottaen. Tämä viittaa siihen, että omaisuuserien arvo on selvityksessä yliarvioitu. |
| --- | --- |

(90)

Selvityksen toinen puute koskee laitosten arvoa. Selvityksessä omaisuuden kirjanpitoarvona pidetään Ternin vuoden 1962 (kansallistamista edeltävä vuosi) tilinpäätöksen ”koneet ja laitteet” -tase-erää vähennettynä seuraavan vuoden vastaavalla tase-erällä. Ensinnäkin on korostettava, että ei ole mitään konkreettista näyttöä siitä, että erotus johtuisi yksinomaan vesivoimalaitoksen menettämisestä. Vaikka hyväksyisimmekin kirjanpitoarvon, käytetty menetelmä olisi kuitenkin väärä. Kuten Italia on vahvistanut, laitoksen reaaliarvo pakkolunastettaessa on yhteydessä toimiluvan jäljellä olevaan voimassaoloaikaan (22). Sen vuoksi laitoksen kirjanpitoarvo olisi pitänyt oikaista tämän huomioon ottamiseksi. Selvityksessä kirjanpitoarvo on diskontattu vuoden 2006 arvoon pelkästään inflaatio huomioon ottaen. Tämä viittaa siihen, että omaisuuserien arvo on selvityksessä yliarvioitu.

| (91) | Johtopäätös on, että selvitys voidaan jättää kokonaan huomiotta. |
| --- | --- |

(91)

Johtopäätös on, että selvitys voidaan jättää kokonaan huomiotta.

| (92) | Komissio ymmärtää, että Terni-tariffin voimassaolon jatkamisten logiikkana oli kohdella Terniä samalla tavalla kuin vesivoimalaitoksia, joiden toimiluvat oli uusittu. Korvausmekanismin perustana oleva samanlainen kohtelu oli kuitenkin säädetty pakkolunastusjärjestelyssä vain 30 vuodeksi eikä toistaiseksi voimassa olevaksi. Tästä syystä ei voida 73–78 kappaleessa esitetyistä syistä katsoa, että voimassaolon jatkamiset olisivat olleet luonteeltaan vahingonkorvauksia. |
| --- | --- |

(92)

Komissio ymmärtää, että Terni-tariffin voimassaolon jatkamisten logiikkana oli kohdella Terniä samalla tavalla kuin vesivoimalaitoksia, joiden toimiluvat oli uusittu. Korvausmekanismin perustana oleva samanlainen kohtelu oli kuitenkin säädetty pakkolunastusjärjestelyssä vain 30 vuodeksi eikä toistaiseksi voimassa olevaksi. Tästä syystä ei voida 73–78 kappaleessa esitetyistä syistä katsoa, että voimassaolon jatkamiset olisivat olleet luonteeltaan vahingonkorvauksia.

| (93) | Päätelmä on erityisen selvä tariffin toisen jatkamisen kohdalla. Voimassaolon jatkaminen keskeytti asteittaisen vähentämisen mekanismin, jolla oli tarkoitus helpottaa yhtiön siirtymistä alentamattomaan tariffiin, mikä todistaa Italian viranomaisten olleen vakuuttuneita siitä, että yhtiön vahingot oli kokonaan korvattu. Itse asiassa Italia selitti laajasti tariffin voimassaolon toiseen jatkamiseen johtaneita syitä, jotka olivat yksinomaan teollisuuspoliittisia (ks. Italian huomautukset johdanto-osan 60 perustelukappaleessa). |
| --- | --- |

(93)

Päätelmä on erityisen selvä tariffin toisen jatkamisen kohdalla. Voimassaolon jatkaminen keskeytti asteittaisen vähentämisen mekanismin, jolla oli tarkoitus helpottaa yhtiön siirtymistä alentamattomaan tariffiin, mikä todistaa Italian viranomaisten olleen vakuuttuneita siitä, että yhtiön vahingot oli kokonaan korvattu. Itse asiassa Italia selitti laajasti tariffin voimassaolon toiseen jatkamiseen johtaneita syitä, jotka olivat yksinomaan teollisuuspoliittisia (ks. Italian huomautukset johdanto-osan 60 perustelukappaleessa).

| (94) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuoteen 1992 asti Terni-tariffia voidaan pitää korvauksena. Siihen asti toimenpide ei ole valtiontukea. Sen sijaan tariffin voimassaolon myöhemmät jatkamiset on tutkittava valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(94)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vuoteen 1992 asti Terni-tariffia voidaan pitää korvauksena. Siihen asti toimenpide ei ole valtiontukea. Sen sijaan tariffin voimassaolon myöhemmät jatkamiset on tutkittava valtiontukisääntöjen perusteella.

| (95) | Komissio on tutkinut, onko Terni-konsernille vuodesta 1992 ja erityisesti 1 päivästä tammikuuta 2005, jolloin lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentti tuli voimaan, myönnetty alennettu tariffi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(95)

Komissio on tutkinut, onko Terni-konsernille vuodesta 1992 ja erityisesti 1 päivästä tammikuuta 2005, jolloin lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentti tuli voimaan, myönnetty alennettu tariffi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (96) | Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon Italian hallituksen selvitykset, joiden mukaan päätöksellä 83/396/EHTY ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomiolla asiassa C-99/92 ei ole merkitystä, ja yhtyy näkemykseen, ettei niillä ole vaikutusta Ternin alueen kolmelle laitokselle myönnetyn tariffin valtiontukiluonteen arvioinnissa. |
| --- | --- |

(96)

Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon Italian hallituksen selvitykset, joiden mukaan päätöksellä 83/396/EHTY ja yhteisöjen tuomioistuimen tuomiolla asiassa C-99/92 ei ole merkitystä, ja yhtyy näkemykseen, ettei niillä ole vaikutusta Ternin alueen kolmelle laitokselle myönnetyn tariffin valtiontukiluonteen arvioinnissa.

| (97) | Toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle; b) toimenpide myönnetään muodossa tai toisessa valtion varoista ja johtuu valtiosta; c) toimenpide on valikoiva; d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua EU:n sisällä. |
| --- | --- |

(97)

Toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteestä on taloudellista etua tuensaajalle; b) toimenpide myönnetään muodossa tai toisessa valtion varoista ja johtuu valtiosta; c) toimenpide on valikoiva; d) toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua EU:n sisällä.

| (98) | Komissio päättelee johdanto-osan 74–95 perustelukappaleessa esitetyn argumentoinnin perusteella, että entisiin Terni-yhtiöihin sovellettu edullinen tariffi ei ole tuottanut tuensaajille etua alkuperäisen korvauspaketin voimassaolon aikana eli vuoteen 1992 asti. Edun määrittelemiseksi on sen vuoksi otettava huomioon ainoastaan tariffin voimassaolon jatkamiset. |
| --- | --- |

(98)

Komissio päättelee johdanto-osan 74–95 perustelukappaleessa esitetyn argumentoinnin perusteella, että entisiin Terni-yhtiöihin sovellettu edullinen tariffi ei ole tuottanut tuensaajille etua alkuperäisen korvauspaketin voimassaolon aikana eli vuoteen 1992 asti. Edun määrittelemiseksi on sen vuoksi otettava huomioon ainoastaan tariffin voimassaolon jatkamiset.

| (99) | Epäilemättä sähkön toimittaminen tavallisesti sovellettavaa tariffia alempaan hintaan on selvä etu tuensaajille, joiden tuotantokustannukset alenevat ja kilpailuasema vahvistuu. |
| --- | --- |

(99)

Epäilemättä sähkön toimittaminen tavallisesti sovellettavaa tariffia alempaan hintaan on selvä etu tuensaajille, joiden tuotantokustannukset alenevat ja kilpailuasema vahvistuu.

| (100) | Toimenpide on valikoiva, koska tariffijärjestelmää sovelletaan ainoastaan Terni-konserniin. |
| --- | --- |

(100)

Toimenpide on valikoiva, koska tariffijärjestelmää sovelletaan ainoastaan Terni-konserniin.

| (101) | Valtion varoista rahoittamisesta on todettava, että vuodesta 2002 kaikki sähkönkuluttajat ovat osallistuneet tariffin rahoittamiseen veronluonteisella maksulla, jota Cassa Conguaglio kerää sähkötariffin A4-komponentin muodossa. Kyseinen maksu on pakollinen, sillä siitä on säädetty kansallisen lain täytäntöönpanosta annetuilla AEEG:n päätöksillä. Cassa conguaglio on lailla perustettu julkinen laitos, joka hoitaa tehtäviään AEEG:n päätöksissä ja asiaa koskevissa säädöksissä annettujen täsmällisten ohjeiden perusteella. |
| --- | --- |

(101)

Valtion varoista rahoittamisesta on todettava, että vuodesta 2002 kaikki sähkönkuluttajat ovat osallistuneet tariffin rahoittamiseen veronluonteisella maksulla, jota Cassa Conguaglio kerää sähkötariffin A4-komponentin muodossa. Kyseinen maksu on pakollinen, sillä siitä on säädetty kansallisen lain täytäntöönpanosta annetuilla AEEG:n päätöksillä. Cassa conguaglio on lailla perustettu julkinen laitos, joka hoitaa tehtäviään AEEG:n päätöksissä ja asiaa koskevissa säädöksissä annettujen täsmällisten ohjeiden perusteella.

| (102) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat pakolliset maksut, jotka suoritetaan lailla perustetulle julkiselle laitokselle, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, jos ne on tarkoitettu kyseisen artiklan muut kriteerit täyttävän toimenpiteen rahoittamiseen (23). |
| --- | --- |

(102)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat pakolliset maksut, jotka suoritetaan lailla perustetulle julkiselle laitokselle, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, jos ne on tarkoitettu kyseisen artiklan muut kriteerit täyttävän toimenpiteen rahoittamiseen (23).

| (103) | Italia lainaa (ks. johdanto-osan 68 perustelukappale) Pearle-tuomiota (24) tukeakseen väitettä, jonka mukaan Cassa Conguaglion kautta kulkevat varat eivät ole valtiontukea. Tuomioistuin totesi asiassa Pearle, että julkisen laitoksen kautta kulkevien maksujen tuotot eivät tietyissä täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa ole valtion varoja. Asiassa Pearle eräs talouden ala rahoitti toimenpiteet kokonaan, omasta aloitteestaan, julkisen laitoksen kautta välitettävällä maksulla, ja ne joilta maksu perittiin, saivat myös tukitoimenpiteestä koituvan edun. Komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva asia on selvästi erilainen. Terni-tariffi on otettu käyttöön valtion aloitteesta (ei taloudellisen sektorin), tariffista hyötyvät eivät joudu suorittamaan maksua, joka peritään ainoastaan sähkönkuluttajilta, ja valtio voi milloin tahansa antaa Cassa Conguagliolle AEEG:n päätöksen tai jonkin muun säädöksen muodossa ohjeita maksusta kertyneiden varojen käytöstä. Siksi Pearlen tapaus on tässä merkityksetön. |
| --- | --- |

(103)

Italia lainaa (ks. johdanto-osan 68 perustelukappale) Pearle-tuomiota (24) tukeakseen väitettä, jonka mukaan Cassa Conguaglion kautta kulkevat varat eivät ole valtiontukea. Tuomioistuin totesi asiassa Pearle, että julkisen laitoksen kautta kulkevien maksujen tuotot eivät tietyissä täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa ole valtion varoja. Asiassa Pearle eräs talouden ala rahoitti toimenpiteet kokonaan, omasta aloitteestaan, julkisen laitoksen kautta välitettävällä maksulla, ja ne joilta maksu perittiin, saivat myös tukitoimenpiteestä koituvan edun. Komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva asia on selvästi erilainen. Terni-tariffi on otettu käyttöön valtion aloitteesta (ei taloudellisen sektorin), tariffista hyötyvät eivät joudu suorittamaan maksua, joka peritään ainoastaan sähkönkuluttajilta, ja valtio voi milloin tahansa antaa Cassa Conguagliolle AEEG:n päätöksen tai jonkin muun säädöksen muodossa ohjeita maksusta kertyneiden varojen käytöstä. Siksi Pearlen tapaus on tässä merkityksetön.

| (104) | Asiassa Preussen-Elektra, johon Italia myös viittaa (ks. johdanto-osan 68 perustelukappale), yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisille sähkönjakeluyrityksille asetettu velvoite ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä vähimmäishinnoilla, jotka ovat tällaisen sähkön todellista taloudellista arvoa korkeammat, ei ole valtiontukea, sillä toimenpiteeseen ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. |
| --- | --- |

(104)

Asiassa Preussen-Elektra, johon Italia myös viittaa (ks. johdanto-osan 68 perustelukappale), yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisille sähkönjakeluyrityksille asetettu velvoite ostaa uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä vähimmäishinnoilla, jotka ovat tällaisen sähkön todellista taloudellista arvoa korkeammat, ei ole valtiontukea, sillä toimenpiteeseen ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä.

| (105) | Tässäkin asian sisältö on selvästi erilainen. Preussen-Elektran tapauksessa toimenpiteen rahoittamiseen tarvittavat varat tulivat suoraan sähköntoimittajilta eikä julkinen laitos ollut mukana edes passiivisesti varojen välittäjänä. Kyseisessä tapauksessa ei ollut mahdollista todeta minkäänlaista valtion varojen siirtymistä. Tarkasteltavana olevassa asiassa sen sijaan varat tulivat suurelta yleisöltä veronluonteisena maksuna, joka välitettiin julkisen laitoksen kautta lopullisille tuensaajille. Kyseessä on sen vuoksi klassinen esimerkki valtion varojen käytöstä. |
| --- | --- |

(105)

Tässäkin asian sisältö on selvästi erilainen. Preussen-Elektran tapauksessa toimenpiteen rahoittamiseen tarvittavat varat tulivat suoraan sähköntoimittajilta eikä julkinen laitos ollut mukana edes passiivisesti varojen välittäjänä. Kyseisessä tapauksessa ei ollut mahdollista todeta minkäänlaista valtion varojen siirtymistä. Tarkasteltavana olevassa asiassa sen sijaan varat tulivat suurelta yleisöltä veronluonteisena maksuna, joka välitettiin julkisen laitoksen kautta lopullisille tuensaajille. Kyseessä on sen vuoksi klassinen esimerkki valtion varojen käytöstä.

| (106) | Terni-tariffin rahoittamiseen käytetyssä veronluonteisessa maksussa on edellä esitetyn perusteella kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(106)

Terni-tariffin rahoittamiseen käytetyssä veronluonteisessa maksussa on edellä esitetyn perusteella kyse valtion varoista.

| (107) | Myös valtiosta johtumisen kriteeri täyttyy (25), sillä Terni-tariffin oikeusperusta muodostuu kansallisesta lainsäädännöstä ja julkisen laitoksen, AEEG:n, päätöksistä. |
| --- | --- |

(107)

Myös valtiosta johtumisen kriteeri täyttyy (25), sillä Terni-tariffin oikeusperusta muodostuu kansallisesta lainsäädännöstä ja julkisen laitoksen, AEEG:n, päätöksistä.

| (108) | Komissio torjuu Terni-yhtiön väitteet (ks. johdanto-osan 46 perustelukappale), jotka koskevat 87 artiklan 1 kohdan viimeistä kriteeriä – vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan ja kilpailun vääristyminen – 109–116 perustelukappaleessa esitettyjen seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(108)

Komissio torjuu Terni-yhtiön väitteet (ks. johdanto-osan 46 perustelukappale), jotka koskevat 87 artiklan 1 kohdan viimeistä kriteeriä – vaikutus yhteisön sisäiseen kauppaan ja kilpailun vääristyminen – 109–116 perustelukappaleessa esitettyjen seikkojen perusteella.

| (109) | Tuensaajien ensimmäinen väite on, että laitokset, joihin tariffia sovelletaan, eivät ole mukana yhteisön sisäisessä kaupankäynnissä, sillä ne myyvät suurimman osan tuotteistaan kansallisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(109)

Tuensaajien ensimmäinen väite on, että laitokset, joihin tariffia sovelletaan, eivät ole mukana yhteisön sisäisessä kaupankäynnissä, sillä ne myyvät suurimman osan tuotteistaan kansallisilla markkinoilla.

| (110) | Huomattakoon, että analyysia ei voida rajoittaa ainoastaan Ternin alueella sijaitseviin laitoksiin. Tuensaajat kuuluvat kansainvälisiin konserneihin, jotka toimivat useilla eri aloilla (26), ja yhdelle laitokselle tai toimialalle myönnettyä toimintatukea voidaan käyttää konsernin muissa osissa yhteisön sisäiselle kaupalle avoimilla aloilla. Jo pelkästään tämän perusteella voitaisiin päätellä, että tariffi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(110)

Huomattakoon, että analyysia ei voida rajoittaa ainoastaan Ternin alueella sijaitseviin laitoksiin. Tuensaajat kuuluvat kansainvälisiin konserneihin, jotka toimivat useilla eri aloilla (26), ja yhdelle laitokselle tai toimialalle myönnettyä toimintatukea voidaan käyttää konsernin muissa osissa yhteisön sisäiselle kaupalle avoimilla aloilla. Jo pelkästään tämän perusteella voitaisiin päätellä, että tariffi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (111) | Vaikka näytettäisiinkin toteen, että kyseisen yrityksen tuotannosta suurin osa tai koko tuotanto myytiin Italian kansallisilla markkinoilla, sillä ei olisi merkitystä määritettäessä toimenpiteen vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan yritykselle myönnetty tuki voi olla luonteeltaan sellaista, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, jos kyseinen yritys kilpailee muista jäsenvaltioista tulevien tuotteiden kanssa, vaikka se ei itse toimittaisikaan omaa tuotantoaan vientiin. Jos tietty jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, maan sisäinen tuotanto voi joko pysyä ennallaan tai kasvaa, jolloin muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet viedä tuotteitaan kyseisen jäsenvaltion markkinoille heikkenevät
   (27). |
| --- | --- |

(111)

Vaikka näytettäisiinkin toteen, että kyseisen yrityksen tuotannosta suurin osa tai koko tuotanto myytiin Italian kansallisilla markkinoilla, sillä ei olisi merkitystä määritettäessä toimenpiteen vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan yritykselle myönnetty tuki voi olla luonteeltaan sellaista, että se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua, jos kyseinen yritys kilpailee muista jäsenvaltioista tulevien tuotteiden kanssa, vaikka se ei itse toimittaisikaan omaa tuotantoaan vientiin. Jos tietty jäsenvaltio myöntää tukea yritykselle, maan sisäinen tuotanto voi joko pysyä ennallaan tai kasvaa, jolloin muiden jäsenvaltioiden yritysten mahdollisuudet viedä tuotteitaan kyseisen jäsenvaltion markkinoille heikkenevät
   (27).

| (112) | Tämän vuoksi komissio on selvittänyt, onko kyseisellä alalla ylipäänsä yhteisön sisäistä kauppaa. |
| --- | --- |

(112)

Tämän vuoksi komissio on selvittänyt, onko kyseisellä alalla ylipäänsä yhteisön sisäistä kauppaa.

| (113) | Cementirin osalta komissio on analysoinut laajasti sementtimarkkinoita ja niiden eri segmenttejä 30 päivänä marraskuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä (28). Sementti on painava tuote, jonka arvo on painoon nähden vähäinen. Sen vuoksi sen kuljettaminen pitkiä matkoja on epätaloudellista. Komissio on kuitenkin todennut, että tämä rajoitus ei estä yhteisön sisäistä kauppaa. Sementtituotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, ja se, että sementinvalmistajat ovat tehneet kyseisessä päätöksessä tuomittuja laittomia sopimuksia ja yhdenmukaistaneet menettelytapojaan kansallisten markkinoidensa suojaamiseksi, on osoitus kilpailusta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

(113)

Cementirin osalta komissio on analysoinut laajasti sementtimarkkinoita ja niiden eri segmenttejä 30 päivänä marraskuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä (28). Sementti on painava tuote, jonka arvo on painoon nähden vähäinen. Sen vuoksi sen kuljettaminen pitkiä matkoja on epätaloudellista. Komissio on kuitenkin todennut, että tämä rajoitus ei estä yhteisön sisäistä kauppaa. Sementtituotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, ja se, että sementinvalmistajat ovat tehneet kyseisessä päätöksessä tuomittuja laittomia sopimuksia ja yhdenmukaistaneet menettelytapojaan kansallisten markkinoidensa suojaamiseksi, on osoitus kilpailusta EU:n tasolla.

| (114) | Nuova Terni Industrie Chimichen osalta riittää, kun muistetaan, että yrityskeskittymäpäätöksessä, jolla komissio antoi hyväksyntänsä sille, että Norsk Hydro hankki osan Nuova Terni Industrie Chimichestä omistukseensa (29), komissio totesi, että Ternin kemiantoimialalla valmistamien tuotteiden osalta käydään yhteisön sisäistä kauppaa ja että maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n alueen. |
| --- | --- |

(114)

Nuova Terni Industrie Chimichen osalta riittää, kun muistetaan, että yrityskeskittymäpäätöksessä, jolla komissio antoi hyväksyntänsä sille, että Norsk Hydro hankki osan Nuova Terni Industrie Chimichestä omistukseensa (29), komissio totesi, että Ternin kemiantoimialalla valmistamien tuotteiden osalta käydään yhteisön sisäistä kauppaa ja että maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n alueen.

| (115) | ThyssenKruppin osalta komissio toteaa, että teräsmarkkinat ovat globaalit ja erittäin kilpaillut. Komissio on jo aiemmissa päätöksissä todennut, että markkinasegmentit, joilla ThyssenKrupp toimii, kattavat vähintään koko EY:n alueen (30). |
| --- | --- |

(115)

ThyssenKruppin osalta komissio toteaa, että teräsmarkkinat ovat globaalit ja erittäin kilpaillut. Komissio on jo aiemmissa päätöksissä todennut, että markkinasegmentit, joilla ThyssenKrupp toimii, kattavat vähintään koko EY:n alueen (30).

| (116) | Siksi on todettava, että kolmelle entiselle Terni-yhtiölle myönnetty alennettu sähkötariffi on omiaan parantamaan niiden kilpailuasemaa yhteisön sisäisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin nähden. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (31) tällaisissa olosuhteissa olisi katsottava, että vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan on ja kilpailu vääristyy. |
| --- | --- |

(116)

Siksi on todettava, että kolmelle entiselle Terni-yhtiölle myönnetty alennettu sähkötariffi on omiaan parantamaan niiden kilpailuasemaa yhteisön sisäisessä kaupassa kilpaileviin yrityksiin nähden. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (31) tällaisissa olosuhteissa olisi katsottava, että vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan on ja kilpailu vääristyy.

| (117) | Komissio on todennut edellä esitetyn perusteella, että entisille Terni-yhtiöille 1 päivästä tammikuuta 2005 myönnetty alennettu tariffi on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja se voidaan hyväksyä ainoastaan, jos siihen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

(117)

Komissio on todennut edellä esitetyn perusteella, että entisille Terni-yhtiöille 1 päivästä tammikuuta 2005 myönnetty alennettu tariffi on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja se voidaan hyväksyä ainoastaan, jos siihen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista.

| (118) | Johdanto-osan 119–132 perustelukappaleessa esitetyistä syistä tukea ei voida katsoa voimassa olevaksi tueksi. |
| --- | --- |

(118)

Johdanto-osan 119–132 perustelukappaleessa esitetyistä syistä tukea ei voida katsoa voimassa olevaksi tueksi.

| (119) | Lain nro 9/1991 alkuperäistä säännöstä, jota voidaan pitää hyväksyttynä valtiontukena, muutettiin vuonna 2005 lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentilla. |
| --- | --- |

(119)

Lain nro 9/1991 alkuperäistä säännöstä, jota voidaan pitää hyväksyttynä valtiontukena, muutettiin vuonna 2005 lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentilla.

| (120) | Huomattakoon, että implisiittisesti hyväksytyn tariffin sisältö ja lailla nro 80/2005 käyttöön otetun tariffin sisältö ainoastaan näyttävät samanlaisilta. |
| --- | --- |

(120)

Huomattakoon, että implisiittisesti hyväksytyn tariffin sisältö ja lailla nro 80/2005 käyttöön otetun tariffin sisältö ainoastaan näyttävät samanlaisilta.

| (121) | Laissa nro 80/2005 säädetään, että Terni-konserniin sovelletaan edullista tariffia vuoteen 2010. Vaikka voimassaolon toisessa jatkamisessa olisikin ollut kyse vain aiemman toimenpiteen ajallisesta jatkamisesta, se olisi ollut uutta tukea. Voimassa olevien tukien keston muutoksia pidetään vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan uusina tukina (32). |
| --- | --- |

(121)

Laissa nro 80/2005 säädetään, että Terni-konserniin sovelletaan edullista tariffia vuoteen 2010. Vaikka voimassaolon toisessa jatkamisessa olisikin ollut kyse vain aiemman toimenpiteen ajallisesta jatkamisesta, se olisi ollut uutta tukea. Voimassa olevien tukien keston muutoksia pidetään vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan uusina tukina (32).

| (122) | Perusteellisempi analyysi kuitenkin osoittaa, että erot näiden kahden toimenpiteen välillä ovat paljon merkittävämpiä. |
| --- | --- |

(122)

Perusteellisempi analyysi kuitenkin osoittaa, että erot näiden kahden toimenpiteen välillä ovat paljon merkittävämpiä.

| (123) | Ennen kuin laki nro 80/2005 tuli voimaan Terni-tariffi (ja sen vuotuinen päivitys) perustui kaikkien sähköä omaan käyttöön tuottavien yritysten yhdenmukaiseen kohteluun. Lain nro 80/2005 myötä tämä yhteys häviää ja yrityksiä, joihin Terni-tariffia sovelletaan, aletaan kohdella eri tavoin kuin sähköä omaan käyttöön tuottavia yrityksiä. Vuoden 2005 hinta on sama kuin vuoden 2004, mutta hinnanmääräytymismekanismia on muutettu perusteellisesti, sillä uutta hintaa päivitetään energianhinnan keskimääräisten korotusten perusteella eikä tariffi voi nousta vuodessa enempää kuin 4 prosenttia, vaikka energianhinnat nousisivat kuinka paljon. |
| --- | --- |

(123)

Ennen kuin laki nro 80/2005 tuli voimaan Terni-tariffi (ja sen vuotuinen päivitys) perustui kaikkien sähköä omaan käyttöön tuottavien yritysten yhdenmukaiseen kohteluun. Lain nro 80/2005 myötä tämä yhteys häviää ja yrityksiä, joihin Terni-tariffia sovelletaan, aletaan kohdella eri tavoin kuin sähköä omaan käyttöön tuottavia yrityksiä. Vuoden 2005 hinta on sama kuin vuoden 2004, mutta hinnanmääräytymismekanismia on muutettu perusteellisesti, sillä uutta hintaa päivitetään energianhinnan keskimääräisten korotusten perusteella eikä tariffi voi nousta vuodessa enempää kuin 4 prosenttia, vaikka energianhinnat nousisivat kuinka paljon.

| (124) | Tuen taso nousee myös siksi, että alennettuun hintaan toimitettu määrä kasvaa. Asteittainen väheneminen on kokonaan poistettu. |
| --- | --- |

(124)

Tuen taso nousee myös siksi, että alennettuun hintaan toimitettu määrä kasvaa. Asteittainen väheneminen on kokonaan poistettu.

| (125) | Vaikka tuen taso ei olisi muuttunut, sama päätelmä olisi täytynyt tehdä julkisasiamies Fennellyn yhdistetyissä asioissa Italia ja Linee Sardegna v. komissio (33) esittämää argumentointia seuraten. Arvioidessaan, mikä on tukijärjestelyn huomattavaa muuttamista, julkisasiamies Fennelly totesi, että ”todellisuudessa saman tukimäärän myöntämiseksi käyttöön otettu täysin uusi menetelmä merkitsee selkeästi alkuperäisen järjestelmän huomattavaa muutosta”. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka tuen taso ei olisi muuttunut, sama päätelmä olisi täytynyt tehdä julkisasiamies Fennellyn yhdistetyissä asioissa Italia ja Linee Sardegna v. komissio (33) esittämää argumentointia seuraten. Arvioidessaan, mikä on tukijärjestelyn huomattavaa muuttamista, julkisasiamies Fennelly totesi, että ”todellisuudessa saman tukimäärän myöntämiseksi käyttöön otettu täysin uusi menetelmä merkitsee selkeästi alkuperäisen järjestelmän huomattavaa muutosta”.

| (126) | Lisäksi komissio toteaa, että tariffimekanismin erilaisuuden vuoksi on mahdotonta erottaa, mikä osa vuonna 2005 käyttöön otetusta uudesta toimenpiteestä on voimassa olevaa tukea ja mikä vuoteen 2007 asti uudeksi tueksi luokiteltava muutos (34). |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi komissio toteaa, että tariffimekanismin erilaisuuden vuoksi on mahdotonta erottaa, mikä osa vuonna 2005 käyttöön otetusta uudesta toimenpiteestä on voimassa olevaa tukea ja mikä vuoteen 2007 asti uudeksi tueksi luokiteltava muutos (34).

| (127) | Siksi komissio katsoo, että ”voimassaolon toiseksi jatkamiseksi” määritelty toimenpide on todellisuudessa uusi tukijärjestely, koska se on huomattavan erilainen kuin vuoden 1991 päätöksen kohteena ollut järjestely. |
| --- | --- |

(127)

Siksi komissio katsoo, että ”voimassaolon toiseksi jatkamiseksi” määritelty toimenpide on todellisuudessa uusi tukijärjestely, koska se on huomattavan erilainen kuin vuoden 1991 päätöksen kohteena ollut järjestely.

| (128) | Edellä esitetyn perusteella toimenpidettä on pidettävä uutena tukena 1 päivästä tammikuuta 2005, jolloin kyseisiä toimenpiteitä alettiin lain nro 80/2005 nojalla soveltaa (35). |
| --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn perusteella toimenpidettä on pidettävä uutena tukena 1 päivästä tammikuuta 2005, jolloin kyseisiä toimenpiteitä alettiin lain nro 80/2005 nojalla soveltaa (35).

| (129) | Entisten Terni-yhtiöiden väite (ks. johdanto-osan 48–60 perustelukappale), jonka mukaan toimenpidettä olisi pidettävä asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttynä, koska siitä oli ilmoitettu komissiolle, mutta komissio ei ollut tehnyt päätöstä määräajassa, on selvästi perusteeton. On aivan eri asia ilmoittaa toimenpiteestä 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti kuin ilmoittaa komissiolle vain toimenpiteen olemassaolosta. Asiassa Breda Fucine Meridionali (36) Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että asiakirjojen toimittamista osoittamatta niitä pääsihteeristölle ja viittaamatta niissä selvästi perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaan ei voida pitää pätevänä ilmoituksena. |
| --- | --- |

(129)

Entisten Terni-yhtiöiden väite (ks. johdanto-osan 48–60 perustelukappale), jonka mukaan toimenpidettä olisi pidettävä asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksyttynä, koska siitä oli ilmoitettu komissiolle, mutta komissio ei ollut tehnyt päätöstä määräajassa, on selvästi perusteeton. On aivan eri asia ilmoittaa toimenpiteestä 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti kuin ilmoittaa komissiolle vain toimenpiteen olemassaolosta. Asiassa Breda Fucine Meridionali (36) Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että asiakirjojen toimittamista osoittamatta niitä pääsihteeristölle ja viittaamatta niissä selvästi perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaan ei voida pitää pätevänä ilmoituksena.

| (130) | Ainoastaan toimenpiteisiin, joista on ilmoitettu 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja joita ei ole pantu täytäntöön ennen komission päätöstä, voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 659/1999 säädettyjä määräaikoja. Tarkasteltavana olevassa asiassa on kiistämätöntä, että lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentista ei ole ilmoitettu. |
| --- | --- |

(130)

Ainoastaan toimenpiteisiin, joista on ilmoitettu 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja joita ei ole pantu täytäntöön ennen komission päätöstä, voidaan soveltaa asetuksessa (EY) N:o 659/1999 säädettyjä määräaikoja. Tarkasteltavana olevassa asiassa on kiistämätöntä, että lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentista ei ole ilmoitettu.

| (131) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa säädetään lisäksi, että jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kahden kuukauden määräajassa, tukea pidetään hyväksyttynä, jos jäsenvaltio on ennakolta ilmoittanut komissiolle aikeestaan toteuttaa toimenpide eikä komissio ole tehnyt päätöstä 15 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italia ei ole ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle etukäteen. Vaikka entisten Terni-yhtiöiden väitteet olisivatkin perusteltuja, mitä ne eivät ole, kuten johdanto-osan 129–139 perustelukappaleessa on selitetty, asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta ei olisi sovellettavissa. |
| --- | --- |

(131)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa säädetään lisäksi, että jos komissio ei ole tehnyt päätöstä kahden kuukauden määräajassa, tukea pidetään hyväksyttynä, jos jäsenvaltio on ennakolta ilmoittanut komissiolle aikeestaan toteuttaa toimenpide eikä komissio ole tehnyt päätöstä 15 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italia ei ole ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle etukäteen. Vaikka entisten Terni-yhtiöiden väitteet olisivatkin perusteltuja, mitä ne eivät ole, kuten johdanto-osan 129–139 perustelukappaleessa on selitetty, asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta ei olisi sovellettavissa.

| (132) | Koska Italia ei ole ilmoittanut lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentista, tuki on sääntöjenvastaista. |
| --- | --- |

(132)

Koska Italia ei ole ilmoittanut lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentista, tuki on sääntöjenvastaista.

| (133) | Vaikka tämä menettely koskee ainoastaan tariffin voimassaolon toista jatkamista, komissio pitää tarkoituksenmukaisena esittää joitakin huomautuksia voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta ja sen hyväksymisestä valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(133)

Vaikka tämä menettely koskee ainoastaan tariffin voimassaolon toista jatkamista, komissio pitää tarkoituksenmukaisena esittää joitakin huomautuksia voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta ja sen hyväksymisestä valtiontukisääntöjen nojalla.

| (134) | Terni-tariffin voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta säädetään lain nro 9/1991 20 §:n 4 momentissa. Laki todettiin valtiontukisääntöjen perusteella yhteismarkkinoille soveltuvaksi asiassa NN 52/91 (37). Italialle tiedoksiannetussa komission päätöksessä ei eritellä, mitä lain pykäliä pidettiin yhteismarkkinoille soveltuvina. Asiakirjoissa, joiden perusteella komissio teki päätöksen, oli vain lyhyt kuvaus ja arviointi pykälistä, joilla oli valtiontuen kannalta merkitystä. Lain 20 §:n 4 kohtaa, jossa säädetään Terni-tariffin voimassaolon jatkamisesta, ei mainittu. |
| --- | --- |

(134)

Terni-tariffin voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta säädetään lain nro 9/1991 20 §:n 4 momentissa. Laki todettiin valtiontukisääntöjen perusteella yhteismarkkinoille soveltuvaksi asiassa NN 52/91 (37). Italialle tiedoksiannetussa komission päätöksessä ei eritellä, mitä lain pykäliä pidettiin yhteismarkkinoille soveltuvina. Asiakirjoissa, joiden perusteella komissio teki päätöksen, oli vain lyhyt kuvaus ja arviointi pykälistä, joilla oli valtiontuen kannalta merkitystä. Lain 20 §:n 4 kohtaa, jossa säädetään Terni-tariffin voimassaolon jatkamisesta, ei mainittu.

| (135) | Asiakirja-aineiston niukkuuden vuoksi on valitettavasti mahdotonta jäljittää tuolloin käytyä pohdintaa ja varsinkaan tietää, tutkittiinko Terni-tariffia ja oliko se tarkoitus hyväksyä. |
| --- | --- |

(135)

Asiakirja-aineiston niukkuuden vuoksi on valitettavasti mahdotonta jäljittää tuolloin käytyä pohdintaa ja varsinkaan tietää, tutkittiinko Terni-tariffia ja oliko se tarkoitus hyväksyä.

| (136) | Todettakoon kuitenkin, että Italian ilmoitus ja myös hyväksyntäpäätös koski koko lakia. Siksi katsotaan, että komission päätös koskee myös Terni-tariffin voimassaolon jatkamista. |
| --- | --- |

(136)

Todettakoon kuitenkin, että Italian ilmoitus ja myös hyväksyntäpäätös koski koko lakia. Siksi katsotaan, että komission päätös koskee myös Terni-tariffin voimassaolon jatkamista.

| (137) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta poiketen tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos siihen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa luetelluista poikkeuksista. |
| --- | --- |

(137)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä valtiontukikiellosta poiketen tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos siihen voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa luetelluista poikkeuksista.

| (138) | Entisille Terni-yhtiöille lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentin nojalla myönnettyä valtiontukea pidetään toimintatukena. |
| --- | --- |

(138)

Entisille Terni-yhtiöille lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentin nojalla myönnettyä valtiontukea pidetään toimintatukena.

| (139) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimintatuet eli tuet, joilla pyritään alentamaan kustannuksia, joita yritykselle tavallisesti aiheutuu jokapäiväisessä toiminnassaan tai tavanomaista toimintaa harjoittaessaan, periaatteessa vääristävät kilpailuolosuhteita alalla, jolla niitä on myönnetty (38), yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissio toteaa, että toimintatuki, jota myönnetään sähkön hinnan alennuksena yritykselle, joka käyttää runsaasti energiaa, eli yritykselle, jonka kustannustekijöistä tärkeimpiä on juuri sähkö, on tukimuoto, joka erityisesti vääristää kilpailua, koska tuella on huomattava ja välitön vaikutus kyseisen yrityksen tuotantokustannuksiin ja sen myötä yrityksen kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

(139)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimintatuet eli tuet, joilla pyritään alentamaan kustannuksia, joita yritykselle tavallisesti aiheutuu jokapäiväisessä toiminnassaan tai tavanomaista toimintaa harjoittaessaan, periaatteessa vääristävät kilpailuolosuhteita alalla, jolla niitä on myönnetty (38), yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissio toteaa, että toimintatuki, jota myönnetään sähkön hinnan alennuksena yritykselle, joka käyttää runsaasti energiaa, eli yritykselle, jonka kustannustekijöistä tärkeimpiä on juuri sähkö, on tukimuoto, joka erityisesti vääristää kilpailua, koska tuella on huomattava ja välitön vaikutus kyseisen yrityksen tuotantokustannuksiin ja sen myötä yrityksen kilpailuasemaan.

| (140) | Toimintatukea voidaan tietyissä olosuhteissa myöntää ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (39) mukaisesti. Tutkittavana olevalla tariffilla ei pyritä ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

(140)

Toimintatukea voidaan tietyissä olosuhteissa myöntää ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (39) mukaisesti. Tutkittavana olevalla tariffilla ei pyritä ympäristönsuojeluun.

| (141) | Toimintatukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukialueilla, joille voidaan myöntää tukea perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen nojalla. Umbrian alue ei ollut missään vaiheessa tukikelpoinen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(141)

Toimintatukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää tukialueilla, joille voidaan myöntää tukea perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen nojalla. Umbrian alue ei ollut missään vaiheessa tukikelpoinen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (142) | Vaikka kyseiset kaksi voimassaolon jatkamista ovat johdanto-osan 123–127 perustelukappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteinä erilliset, komissio katsoo aiheelliseksi täsmentää, että ilmoitettaessa toimenpiteen voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta Umbrian alueella vallitsi vakava taloudellinen kriisi, joka kosketti erityisesti Ternin alueen teräs- ja kemianteollisuutta. Komissio otti 1990-luvun alussa pahimmillaan olleen kriisin huomioon, kun se vuonna 1997 hyväksyi Italian kartan alueista, jotka ovat 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla oikeutettuja tukeen (40). Ternin ja Perugian alueet todettiin tukikelpoisiksi rakennerahastojen tavoitteen 2 perusteella. |
| --- | --- |

(142)

Vaikka kyseiset kaksi voimassaolon jatkamista ovat johdanto-osan 123–127 perustelukappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteinä erilliset, komissio katsoo aiheelliseksi täsmentää, että ilmoitettaessa toimenpiteen voimassaolon ensimmäisestä jatkamisesta Umbrian alueella vallitsi vakava taloudellinen kriisi, joka kosketti erityisesti Ternin alueen teräs- ja kemianteollisuutta. Komissio otti 1990-luvun alussa pahimmillaan olleen kriisin huomioon, kun se vuonna 1997 hyväksyi Italian kartan alueista, jotka ovat 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla oikeutettuja tukeen (40). Ternin ja Perugian alueet todettiin tukikelpoisiksi rakennerahastojen tavoitteen 2 perusteella.

| (143) | Vuonna 2005, kun laki nro 80/2005 säädettiin, Umbrian rakennesopeutus oli kuitenkin jo suurelta osin toteutettu. Vuosiksi 2007–2013 esitetyssä aluetukikartassa Umbrialla ei ole enää lainkaan tuetun alueen asemaa. Olipa aluekehitysnäkökohtia otettu huomioon alkuperäisessä hyväksymispäätöksessä tai ei, varmaa kuitenkin on, että komissio ei voi perustaa tariffin voimassaolon toisen jatkamisen arviointia tällaisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(143)

Vuonna 2005, kun laki nro 80/2005 säädettiin, Umbrian rakennesopeutus oli kuitenkin jo suurelta osin toteutettu. Vuosiksi 2007–2013 esitetyssä aluetukikartassa Umbrialla ei ole enää lainkaan tuetun alueen asemaa. Olipa aluekehitysnäkökohtia otettu huomioon alkuperäisessä hyväksymispäätöksessä tai ei, varmaa kuitenkin on, että komissio ei voi perustaa tariffin voimassaolon toisen jatkamisen arviointia tällaisiin näkökohtiin.

| (144) | Italia on sitä paitsi selostanut laajasti teollisuuspoliittisia syitä, jotka ovat Terni-tariffin voimassaolon toisen jatkamisen taustalla (ks. johdanto-osan 61 perustelukappale). Italian tariffia puolustavan argumentoinnin pääkohta on, että muissa jäsenvaltioissa energiaintensiiviset yritykset hyötyvät alennetuista energianhinnoista ja että odotettaessa energiamarkkinoiden täydellistä vapauttamista ja infrastruktuurin parantumista tariffi on välttämätön siirtymäkauden toimenpide, jolla vältetään yritysten siirtyminen EU:n ulkopuolelle. Tällaiset selitykset sattuvat olemaan ristiriidassa sen Italian väitteen kanssa, jonka mukaan Terni-tariffi olisi edelleen luonteeltaan vahingonkorvaus, eivätkä tue mitenkään pakkolunastuspaketin tarkistamista. |
| --- | --- |

(144)

Italia on sitä paitsi selostanut laajasti teollisuuspoliittisia syitä, jotka ovat Terni-tariffin voimassaolon toisen jatkamisen taustalla (ks. johdanto-osan 61 perustelukappale). Italian tariffia puolustavan argumentoinnin pääkohta on, että muissa jäsenvaltioissa energiaintensiiviset yritykset hyötyvät alennetuista energianhinnoista ja että odotettaessa energiamarkkinoiden täydellistä vapauttamista ja infrastruktuurin parantumista tariffi on välttämätön siirtymäkauden toimenpide, jolla vältetään yritysten siirtyminen EU:n ulkopuolelle. Tällaiset selitykset sattuvat olemaan ristiriidassa sen Italian väitteen kanssa, jonka mukaan Terni-tariffi olisi edelleen luonteeltaan vahingonkorvaus, eivätkä tue mitenkään pakkolunastuspaketin tarkistamista.

| (145) | Komissio muistuttaa yhteisöjen tuomioistuimen todenneen seuraavaa: ”Se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään talouselämän tietyn sektorin kilpailuolosuhteita toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin kilpailuolosuhteisiin, ei muuta sitä, että kyseiset toimet ovat tukea” (41). Lisäksi Italian väite, jonka mukaan kyseinen valtiontuki olisi oikeutettu siksi, että yhteisössä on muita (yhtä lailla kilpailua vääristäviä) valtiontukia, on kerta kaikkiaan hylättävä. Sellainen lähestymistapa voisi johtaa tukikilpailuun ja olisi vastoin valtiontukivalvonnan tavoitetta. Komissio toteaa, että sen omassa päätöskäytännössä ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännössä ei ole tapauksia, joissa oletettu riski, että yritykset siirtyvät EU:n ulkopuolelle, olisi otettu huomioon perusteluna valtiontuen myöntämiselle. Myöskään tarkasteltavana olevassa asiassa komission ei ole tarpeen käsitellä kysymystä, koska Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita näiden väitteiden tueksi. Ei ole osoitettu, että tariffi olisi välttämätön ja oikeassa suhteessa kyseiseen riskiin. |
| --- | --- |

(145)

Komissio muistuttaa yhteisöjen tuomioistuimen todenneen seuraavaa: ”Se, että jäsenvaltio pyrkii yksipuolisin toimin lähentämään talouselämän tietyn sektorin kilpailuolosuhteita toisissa jäsenvaltioissa vallitseviin kilpailuolosuhteisiin, ei muuta sitä, että kyseiset toimet ovat tukea” (41). Lisäksi Italian väite, jonka mukaan kyseinen valtiontuki olisi oikeutettu siksi, että yhteisössä on muita (yhtä lailla kilpailua vääristäviä) valtiontukia, on kerta kaikkiaan hylättävä. Sellainen lähestymistapa voisi johtaa tukikilpailuun ja olisi vastoin valtiontukivalvonnan tavoitetta. Komissio toteaa, että sen omassa päätöskäytännössä ja yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännössä ei ole tapauksia, joissa oletettu riski, että yritykset siirtyvät EU:n ulkopuolelle, olisi otettu huomioon perusteluna valtiontuen myöntämiselle. Myöskään tarkasteltavana olevassa asiassa komission ei ole tarpeen käsitellä kysymystä, koska Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet todisteita näiden väitteiden tueksi. Ei ole osoitettu, että tariffi olisi välttämätön ja oikeassa suhteessa kyseiseen riskiin.

| (146) | Johdanto-osan 61 perustelukappaleessa mainitun korkean tason työryhmän päätelmillä ei ole merkitystä, koska ne ovat seurausta yleisestä poliittisesta keskustelusta eivätkä ne ole oikeudellisesti velvoittavia. Huomattakoon muuten, että ryhmän ehdottamat ratkaisut, joihin Italia viittaa, eivät sisällä valtiontuen myöntämistä. |
| --- | --- |

(146)

Johdanto-osan 61 perustelukappaleessa mainitun korkean tason työryhmän päätelmillä ei ole merkitystä, koska ne ovat seurausta yleisestä poliittisesta keskustelusta eivätkä ne ole oikeudellisesti velvoittavia. Huomattakoon muuten, että ryhmän ehdottamat ratkaisut, joihin Italia viittaa, eivät sisällä valtiontuen myöntämistä.

| (147) | Koska tukeen ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa luetelluista poikkeuksista, Terni-yhtiöön sovelletun alennetun tariffin voimassaolon toista jatkamista olisi pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana. |
| --- | --- |

(147)

Koska tukeen ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa luetelluista poikkeuksista, Terni-yhtiöön sovelletun alennetun tariffin voimassaolon toista jatkamista olisi pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana.

| (148) | Sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien tapauksessa on neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (42) mukaisesti palautettava tehokas kilpailu ja tuki, johon lisätään korot, on perittävä takaisin viipymättä. |
| --- | --- |

(148)

Sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien tapauksessa on neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (42) mukaisesti palautettava tehokas kilpailu ja tuki, johon lisätään korot, on perittävä takaisin viipymättä.

| (149) | Kun tukea on maksettu ilman perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua etukäteisilmoitusta komissiolle, tuensaaja ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi perustellusti luottaa siihen, että tuen myöntäminen on sääntöjenmukaista (43). Huolellisen talouden toimijan olisi yleensä kyettävä määrittämään, onko ilmoitusmenettelyä noudatettu ja onko tuki sääntöjenmukaista. |
| --- | --- |

(149)

Kun tukea on maksettu ilman perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua etukäteisilmoitusta komissiolle, tuensaaja ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi perustellusti luottaa siihen, että tuen myöntäminen on sääntöjenmukaista (43). Huolellisen talouden toimijan olisi yleensä kyettävä määrittämään, onko ilmoitusmenettelyä noudatettu ja onko tuki sääntöjenmukaista.

| (150) | Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saaja voi kuitenkin vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se oli perustellusti olettanut, että tuki olisi sääntöjenmukaista, ja kieltäytyä maksamasta tukea takaisin (44). Komissio on tutkinut, ovatko olosuhteet, joihin entiset Terni-yhtiöt ovat vedonneet (ks. 47 perustelukappale), voineet olla sellaiset, että ne olisivat voineet synnyttää perustellun luottamuksen. |
| --- | --- |

(150)

Sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen saaja voi kuitenkin vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden perusteella se oli perustellusti olettanut, että tuki olisi sääntöjenmukaista, ja kieltäytyä maksamasta tukea takaisin (44). Komissio on tutkinut, ovatko olosuhteet, joihin entiset Terni-yhtiöt ovat vedonneet (ks. 47 perustelukappale), voineet olla sellaiset, että ne olisivat voineet synnyttää perustellun luottamuksen.

| (151) | Tuensaajien mukaan Italia oli vakuuttanut, että toimenpide ei ollut tukea ja että komissio ei ollut kyseenalaistanut kyseistä toimenpidettä sen voimassaolon ensimmäisen jatkamisen yhteydessä eikä toimitettaessa tietoa toisesta jatkamisesta. |
| --- | --- |

(151)

Tuensaajien mukaan Italia oli vakuuttanut, että toimenpide ei ollut tukea ja että komissio ei ollut kyseenalaistanut kyseistä toimenpidettä sen voimassaolon ensimmäisen jatkamisen yhteydessä eikä toimitettaessa tietoa toisesta jatkamisesta.

| (152) | Ensimmäiseen väitteeseen voidaan vastata, että perustellun luottamuksen olemassaolo ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi olla riippuvainen tuen myöntävän jäsenvaltion käyttäytymisestä. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut muun muassa, että jäsenvaltion antamat väärät tiedot toimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta eivät voi missään tapauksessa synnyttää perusteltua luottamusta, varsinkaan jos komissiolle ei ole ilmoitettu toimenpiteestä
   (45). |
| --- | --- |

(152)

Ensimmäiseen väitteeseen voidaan vastata, että perustellun luottamuksen olemassaolo ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi olla riippuvainen tuen myöntävän jäsenvaltion käyttäytymisestä. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut muun muassa, että jäsenvaltion antamat väärät tiedot toimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta eivät voi missään tapauksessa synnyttää perusteltua luottamusta, varsinkaan jos komissiolle ei ole ilmoitettu toimenpiteestä
   (45).

| (153) | Ainoastaan yhteisön hallinnon toiminta voi synnyttää perustellun luottamuksen. Tuomioistuin on todennut muun muassa, että henkilö ei voi vedota tämän periaatteen rikkomiseen, ellei hän ole saanut yhteisön hallinnolta täsmällisiä lupauksia (alleviivaus lisätty
  ) (46). |
| --- | --- |

(153)

Ainoastaan yhteisön hallinnon toiminta voi synnyttää perustellun luottamuksen. Tuomioistuin on todennut muun muassa, että henkilö ei voi vedota tämän periaatteen rikkomiseen, ellei hän ole saanut yhteisön hallinnolta täsmällisiä lupauksia (alleviivaus lisätty
  ) (46).

| (154) | Entisten Terni-yhtiöiden mukaan toimenpidettä ei kyseenalaistettu vuonna 1991, sillä komissio hyväksyi lain nro 9/1991. Korostettakoon tässä yhteydessä, että vuonna 1991 tehty komission päätös koskee yksinomaan laissa nro 9/1991 säädettyä toimenpidettä, minkä vuoksi kyseisen toimenpiteen hyväksyminen ei voi synnyttää perusteltua luottamusta lailla nro 80/2005 säädetyn uuden tukitoimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta tai soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Vaikka komissio olisikin nimenomaisesti todennut, että vuoden 1991 toimenpide ei ole tukea (mitä se ei kuitenkaan ole tehnyt), tuensaajat eivät voineet olettaa, että myös vuoden 2005 toimenpidettä olisi automaattisesti pidetty toimenpiteenä, johon ei sisälly tukea. On monia olosuhteita, joissa toimenpide, joka ei ollut valtiontukea, voi muuttua sellaiseksi. |
| --- | --- |

(154)

Entisten Terni-yhtiöiden mukaan toimenpidettä ei kyseenalaistettu vuonna 1991, sillä komissio hyväksyi lain nro 9/1991. Korostettakoon tässä yhteydessä, että vuonna 1991 tehty komission päätös koskee yksinomaan laissa nro 9/1991 säädettyä toimenpidettä, minkä vuoksi kyseisen toimenpiteen hyväksyminen ei voi synnyttää perusteltua luottamusta lailla nro 80/2005 säädetyn uuden tukitoimenpiteen sääntöjenmukaisuudesta tai soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Vaikka komissio olisikin nimenomaisesti todennut, että vuoden 1991 toimenpide ei ole tukea (mitä se ei kuitenkaan ole tehnyt), tuensaajat eivät voineet olettaa, että myös vuoden 2005 toimenpidettä olisi automaattisesti pidetty toimenpiteenä, johon ei sisälly tukea. On monia olosuhteita, joissa toimenpide, joka ei ollut valtiontukea, voi muuttua sellaiseksi.

| (155) | Sitä paitsi Italialle tiedoksiannetun, lakeihin nro 9/1991 ja 10/1991 sisältyvien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevan komission päätöksen sanamuodon saattoi tulkita päinvastaisestikin eli niin, että Terni-tariffi oli tukea. |
| --- | --- |

(155)

Sitä paitsi Italialle tiedoksiannetun, lakeihin nro 9/1991 ja 10/1991 sisältyvien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevan komission päätöksen sanamuodon saattoi tulkita päinvastaisestikin eli niin, että Terni-tariffi oli tukea.

| (156) | Siksi komission päätöksellä ei missään tapauksessa annettu tuensaajille nimenomaisia takeita siitä, että tariffi ei sisällä tukea, vaan parhaimillaan synnytti perustellun luottamuksen siihen, että vuoden 1991 tariffin voimassaolon jatkaminen soveltuisi yhteismarkkinoille. Voimassaolon jatkamiseen vuonna 2005 siitä ei kuitenkaan voinut syntyä perusteltua luottamusta. Siksi myös tällaiset väitteet voidaan torjua. |
| --- | --- |

(156)

Siksi komission päätöksellä ei missään tapauksessa annettu tuensaajille nimenomaisia takeita siitä, että tariffi ei sisällä tukea, vaan parhaimillaan synnytti perustellun luottamuksen siihen, että vuoden 1991 tariffin voimassaolon jatkaminen soveltuisi yhteismarkkinoille. Voimassaolon jatkamiseen vuonna 2005 siitä ei kuitenkaan voinut syntyä perusteltua luottamusta. Siksi myös tällaiset väitteet voidaan torjua.

| (157) | Väite, että komissio ei olisi toiminut asianmukaisesti saatuaan tiedon tariffin toisesta jatkamisesta, on selvästikin perusteeton. Italian mukaan Terni-tariffi olisi mainittu vuoden 2005 valtiontukiraportissa. Lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa tarkoitetusta toimenpiteestä toimitettiin tarkempaa tietoa kuitenkin vasta helmikuussa 2006 komission pyynnöstä tutkittaessa saman lain 11 §:n 12 momenttiin liittyvää valtiontukea (valtiontuki C 13/06). Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn heinäkuussa 2006. |
| --- | --- |

(157)

Väite, että komissio ei olisi toiminut asianmukaisesti saatuaan tiedon tariffin toisesta jatkamisesta, on selvästikin perusteeton. Italian mukaan Terni-tariffi olisi mainittu vuoden 2005 valtiontukiraportissa. Lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentissa tarkoitetusta toimenpiteestä toimitettiin tarkempaa tietoa kuitenkin vasta helmikuussa 2006 komission pyynnöstä tutkittaessa saman lain 11 §:n 12 momenttiin liittyvää valtiontukea (valtiontuki C 13/06). Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn heinäkuussa 2006.

| (158) | Koska tietojen toimittamisen ja komission toiminnan välillä kului näin vähän aikaa, on selvää, että komissio toimi asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(158)

Koska tietojen toimittamisen ja komission toiminnan välillä kului näin vähän aikaa, on selvää, että komissio toimi asianmukaisesti.

| (159) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että poikkeuksellisia olosuhteita, joiden perusteella entiset Terni-yhtiöt olisivat voineet perustellusti luottaa kiistellyn toimenpiteen sääntöjenmukaisuuteen, ei ollut. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että poikkeuksellisia olosuhteita, joiden perusteella entiset Terni-yhtiöt olisivat voineet perustellusti luottaa kiistellyn toimenpiteen sääntöjenmukaisuuteen, ei ollut.

| (160) | Yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet, joita Thyssen Krupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche ovat saaneet lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentin nojalla 1 päivästä tammikuuta 2005 (ks. johdanto-osan 26 perustelukappale), on perittävä takaisin korkoineen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(160)

Yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet, joita Thyssen Krupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche ovat saaneet lain nro 80/2005 11 §:n 11 momentin nojalla 1 päivästä tammikuuta 2005 (ks. johdanto-osan 26 perustelukappale), on perittävä takaisin korkoineen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) V luvun mukaisesti.

| (161) | Takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa tuensaajan kilpailuasema sellaiseksi kuin se oli ennen yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämistä. Selvitettäessä, millainen entisten Terni-yhtiöiden kilpailuasema oli ennen lain soveltamista, on otettava huomioon lailla nro 9/1991 säädetty voimassa oleva tukitoimenpide, joka oli hyväksytty vuoteen 2007. |
| --- | --- |

(161)

Takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa tuensaajan kilpailuasema sellaiseksi kuin se oli ennen yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämistä. Selvitettäessä, millainen entisten Terni-yhtiöiden kilpailuasema oli ennen lain soveltamista, on otettava huomioon lailla nro 9/1991 säädetty voimassa oleva tukitoimenpide, joka oli hyväksytty vuoteen 2007.

| (162) | Siksi komissio katsoo, että jäljellä olevat tukisummat, joihin tuensaajilla olisi ollut oikeus lain nro 9/1991 nojalla vuosina 2005, 2006 ja 2007, jos lakia nro 80/2005 ei olisi sovellettu, voidaan vähentää takaisinperittävästä summasta, mikäli Italia katsoo, että tuensaajilla on niihin kansallisen lain nojalla oikeus. |
| --- | --- |

(162)

Siksi komissio katsoo, että jäljellä olevat tukisummat, joihin tuensaajilla olisi ollut oikeus lain nro 9/1991 nojalla vuosina 2005, 2006 ja 2007, jos lakia nro 80/2005 ei olisi sovellettu, voidaan vähentää takaisinperittävästä summasta, mikäli Italia katsoo, että tuensaajilla on niihin kansallisen lain nojalla oikeus.

VII   PÄÄTELMÄ

| (163) | Komissio toteaa, että Italia on sääntöjenvastaisesti, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen, pannut täytäntöön laiksi nro 80/2005 muutetun asetuksen nro 80/2005 11 §:n 11 momentin, jolla kolmeen entiseen Terni-yhtiöön sovellettavaa alennettua sähkötariffia muutetaan ja sen voimassaoloa jatketaan vuoteen 2010. Komissio katsoo, että kyseiseen toimenpiteeseen, joka on puhtaasti toimintatukea, ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista, joten se ei sovellu yhteismarkkinoille. Siksi kyseisen toimenpiteen osia, joita ei ole vielä myönnetty tai maksettu, ei saa panna täytäntöön. Jo myönnetty tuki on perittävä takaisin. Summat, joihin tuensaajilla olisi vuosina 2005, 2006 ja 2007 ollut lain nro 9/1991 nojalla oikeus, voidaan vähentää takaisin perittävästä kokonaissummasta, |
| --- | --- |

(163)

Komissio toteaa, että Italia on sääntöjenvastaisesti, EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen, pannut täytäntöön laiksi nro 80/2005 muutetun asetuksen nro 80/2005 11 §:n 11 momentin, jolla kolmeen entiseen Terni-yhtiöön sovellettavaa alennettua sähkötariffia muutetaan ja sen voimassaoloa jatketaan vuoteen 2010. Komissio katsoo, että kyseiseen toimenpiteeseen, joka on puhtaasti toimintatukea, ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista, joten se ei sovellu yhteismarkkinoille. Siksi kyseisen toimenpiteen osia, joita ei ole vielä myönnetty tai maksettu, ei saa panna täytäntöön. Jo myönnetty tuki on perittävä takaisin. Summat, joihin tuensaajilla olisi vuosina 2005, 2006 ja 2007 ollut lain nro 9/1991 nojalla oikeus, voidaan vähentää takaisin perittävästä kokonaissummasta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Italia on pannut täytäntöön Thyssen Kruppin, Cementirin ja Nuova Terni Industrie Chimichen hyväksi, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2.   Samaten valtiontuki, jota Italia on myöntänyt mutta ei vielä maksanut ThyssenKruppille, Cementirille ja Nuova Terni Industrie Chimichelle, on yhteismarkkinoille soveltumatonta, eikä sitä saa panna täytäntöön.

2 artikla

1.   Italian on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki tuensaajilta takaisin.

2.   Takaisin perittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 mukaisesti.

3 artikla

1.   Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun, sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperintä on toteutettava viipymättä kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti edellyttäen, että kyseisissä menettelyissä mahdollistetaan komission päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.

3.   Italian on huolehdittava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantopäivästä.

4 artikla

1.   Italian on annettava komissiolle tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden etenemisestä, kunnes ne on saatettu päätökseen.

2.   Italian on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta tuensaajalta takaisin perittävä yhteissumma (pääoma ja korko) ja selostettava yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä tämän päätöksen noudattamiseksi on jo toteutettu tai suunniteltu. Italian on lähetettävä komissiolle samaan määräaikaan mennessä asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Italian on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 214, 6.9.2006, s. 5.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Lain nro 1643/62 4 §:n 6 momentin ensimmäisen luetelmakohdan a ja b alakohta.

3

(4)  Yhtiöt, jotka tuottavat sähköä julkisista vesivaroista toimivat tilapäisellä toimiluvalla, joka on voimassa riittävän pitkään (yleensä 30 vuotta), jotta yhtiö voi kuolettaa investointikustannuksensa. Kun toimilupien voimassaolo päättyy, ne on myönnettävä uudestaan avoimen valintamenettelyn perusteella.

4

(5)  Valtiontuki NN 52/91, kirje SG (91) D/15502.

5

(6)  Lain nro 266/2005 1 §:n 285 momentti.

6

(7)  AEEG:n päätös nro 228/01.

7

(8)  AEEG:n päätös nro 148/04.

8

(9)  EYVL L 227, 19.8.1983, s. 24.

9

(10)  Yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio ennakkoratkaisuasiassa Terni Spa ja Italsider v. Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico24.2.1994 (Kok. 1994, s. I-541).

10

Terni Spa ja Italsider v. Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico

(11)  Komission päätös SEC/1999/687, tehty 11 päivänä toukokuuta 1999 asiassa C-49/98, toimenpiteet työllisyyden edistämiseksi, lain nro 196/97 15 ja 26 § (EYVL L 42, 15.2.2000, s. 1–18).

11

(12)  Asia C-355/95, Deggendorf v. komissio, tuomio 15.5.1997 (Kok. 1997, s. I-2549).

12

Deggendorf v. komissio

(13)  Tuotantotoiminnan ministeriön tiedonanto AEEG:lle 16.12.2005.

13

(14)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Ks. alaviite 14.

15

(16)  AEEG:n päätös nro 190/2006.

16

(17)  Ks. erityisesti seuraavat yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot: asia C-240/83, 7.2.1985, A.D.B.H.U. (Kok. 1985, s. 531), yhdistetyt asiat C-106/87–C-120/87, 27.9.1988 (Kok. 1988, s. 5515), asia C-280/00, 24.7.2003, Altmark (Kok. 2003, s. I-7747) ja asia C-53/00, 22.11.2001, Ferring (Kok. 2001, s. I-9067).

17

A.D.B.H.U

Altmark

Ferring

(18)  Erityisesti Ranskassa, Saksassa, Espanjassa, Kreikassa ja Suomessa. Italia on toimittanut kuvauksen järjestelyistä, joita näissä maissa otaksuttavasti käytetään energiavaltaisen teollisuuden tukemiseen.

18

(19)  Korkean tason ryhmän ensimmäinen raportti on päivätty 2 päivänä kesäkuuta 2006 (”Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme”).

19

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme

(20)  Asia C-345/02, Pearle ym., tuomio 15.7.2004, (Kok. 2004, s. I-7139) ja asia C-379/98, Preussen-Elektra, tuomio 13.3.2001, (Kok. 2001, s. I-2099).

20

Pearle ym

Preussen-Elektra

(21)  Korvaussumman riitauttamismekanismista säädettiin kansallistamislain 5 §:n 5 momentissa.

21

(22)  Italian lainsäädännön mukaan vesivoimatoimilupien päättyessä joidenkin omaisuuserien, erityisesti tiettyjen teknisten rakennelmien, omistusoikeus siirtyy yritykseltä automaattisesti valtiolle.

22

(23)  Asia C-78/76, Steinike & Weinlig, tuomio 22.3.1977, (Kok. 1977, s. 595) ja asia C-47/69, Ranskan hallitus v. komissio, tuomio 25.6.1970, (Kok. 1970, s. 487).

23

Steinike & Weinlig

Ranskan hallitus v. komissio

(24)  Asia C-345/02, Pearle ym., tuomio 15.7.2004, (Kok. 2004, s. I-7139).

24

Pearle ym

(25)  Asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, (Kok. 1988, s. I-1433), asia C-47/69, Ranska v. komissio (Kok. 1970, s. 4393) ja asia T-351/02, Deutsche Bahn v. komissio, tuomio 5.4.2006, (Kok. 2006, s. II-1047).

25

Italia v. komissio

Ranska v. komissio

Deutsche Bahn v. komissio

(26)  Cementir kuuluu Caltagirone-konserniin, jolla on Italiassa useita tuotantolaitoksia, joista jotkin toimivat vientimarkkinoilla. Yritys valmistaa erilaisia sementti- ja kalkkituotteita ja sillä on määräysvallassaan turkkilainen sementinvalmistaja, joka harjoittaa tuontia EU:hun. Nuova Terni Industrie Chimiche kuuluu Norsk Hydro -konserniin, joka toimii kemiallisten ja mineraalilannoitteiden, öljyn ja kaasun sekä petrokemian tuotteiden alalla, ja ThyssenKrupp on kansainvälinen monialayritys, joka toimii lähinnä, muttei yksinomaan, terästuotannon alalla.

26

(27)  Asia C-102/87, komissio v. Ranska, tuomio 13.7.1988, (Kok. 1988, s. 4067).

27

komissio v. Ranska

(28)  Asia IV/33.322 – Sementti, EYVL L 343, 30.12.1994, s. 1–158.

28

(29)  Päätös IV/M.832, 25.10.1996, Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

(30)  Ks. esim. päätös IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen, 11.8.1997.

30

(31)  Ks. esim. asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, (Kok. 1980, s. 2671, 11 kohta) ja yhdistetyt asiat C-393/04 ja C-41/05, Air Liquide Industries v. Ville de Seraing et Province de Liège, tuomio 15.6.2006, (Kok. 2006, s. I-5293).

31

Philip Morris v. komissio

Air Liquide Industries v. Ville de Seraing et Province de Liège

(32)  Ks. esim. yhdistetyt asiat T-127/99 ja T-148/99, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, tuomio 6.3.2002, (Kok. 2002, s. II-12575, 173–175 kohta).

32

Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava

(33)  Yhdistetyt asiat C-15/98 ja C-105/99, Italia ja Sardegna Lines v. komissio, (Kok. 2000, s. I-8855, 74 kohta).

33

Italia ja Sardegna Lines v. komissio

(34)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-2017/01, Government of Gibraltar v. komissio, tuomio 30.4.2002, (Kok. 2002, s. II-2309).

34

Government of Gibraltar v. komissio

(35)  Laissa nro 80/2005 säädettiin tariffin voimassaolon jatkamisesta takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2005.

35

(36)  Yhdistetyt asiat T-126/96 ja T-127/96, Breda Fucine Meridionali v. komissio, tuomio 15.9.1998, (Kok. 1998, s. II-3437).

36

Breda Fucine Meridionali v. komissio

(37)  Ks. alaviite 5.

37

(38)  Asia C-86/89, Italia v. komissio, tuomio 6.11.1990, (Kok. 1990, s. I-3891, 18 kohta) ja asia C-301/87, Ranska v. komissio, tuomio 14.2.1990, (Kok. 1990, s. I-307, 50 kohta) sekä asia T-459/93, Siemens v. komissio, tuomio 8.6.1995, (Kok. 1995, s. II-1675, 48 kohta).

38

Italia v. komissio

Ranska v. komissio

Siemens v. komissio

(39)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

39

(40)  Valtiontuki N 27/1997, komission päätös SG(97) 4949, tehty 30 päivänä kesäkuuta 1997.

40

(41)  Ks. esim. asia C-372/97, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004, (Kok. 2004, s. I-3679, 67 kohta).

41

Italia v. komissio

(42)  Ks. alaviite 14.

42

(43)  Asia C-24/95, Alcan Deutschland, tuomio 20.3.1997, (Kok. 1997, s. I-1591, 25, 30 ja 31 kohta), yhdistetyt asiat C-183/02 P ja C-187/02, Demesa ja Territorio histórico de Álava v. kommissio, tuomio 11.11.2004, (Kok. 2004, s. I-10609, 45 kohta).

43

Alcan Deutschland

Demesa ja Territorio histórico de Álava v. kommissio

(44)  Asia C-5/89, komissio v. Saksa, tuomio 20.9.1990, (Kok. 1990, s. I-3437, 16 kohta).

44

komissio v. Saksa

(45)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004, (Kok. 2004, s. II-127, 141–143 kohta).

45

Fleuren Compost v. komissio

(46)  Asia C-506/03, Saksa v. komissio, tuomio 24.11.2005, (Kok. 2005, s. I-0000, 58 kohta).

46

Saksa v. komissio

(47)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1–134.

47

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/55

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä huhtikuuta 2008,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 nojalla välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2008

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1403)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, ranskan-, saksan-, sloveenin-, tanskan- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/409/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisössä on jo luovuttu kloorifluorihiilivetyjen, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuotannosta ja käytöstä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisössä on jo luovuttu kloorifluorihiilivetyjen, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuotannosta ja käytöstä.

| (2) | Komission on kuitenkin joka vuosi päätettävä näiden valvottavien aineiden välttämättömistä käyttötarkoituksista, sallituista käyttömääristä sekä yrityksistä, jotka voivat käyttää aineita. |
| --- | --- |

(2)

Komission on kuitenkin joka vuosi päätettävä näiden valvottavien aineiden välttämättömistä käyttötarkoituksista, sallituista käyttömääristä sekä yrityksistä, jotka voivat käyttää aineita.

| (3) | Otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, osapuolten päätöksessä IV/25 määrätään perusteista, joita komissio käyttää määrittäessään välttämättömiä käyttötarkoituksia ja salliessaan sellaisen tuotannon ja kulutuksen, joka on tarpeen valvottavien aineiden välttämättömiin käyttötarkoituksiin kunkin osapuolen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, osapuolten päätöksessä IV/25 määrätään perusteista, joita komissio käyttää määrittäessään välttämättömiä käyttötarkoituksia ja salliessaan sellaisen tuotannon ja kulutuksen, joka on tarpeen valvottavien aineiden välttämättömiin käyttötarkoituksiin kunkin osapuolen osalta.

| (4) | Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XIX/13 sallitaan kloorifluorihiilivetyjen (CFC-yhdisteet) 200 tonnin tuotanto Euroopan yhteisössä vuonna 2008 sellaisten inhalaatiosumutteiden valmistusta ja käyttöä varten, joita voidaan pitää päätöksessä IV/25 määriteltynä CFC-yhdisteiden välttämättömänä käyttötarkoituksena. |
| --- | --- |

(4)

Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XIX/13 sallitaan kloorifluorihiilivetyjen (CFC-yhdisteet) 200 tonnin tuotanto Euroopan yhteisössä vuonna 2008 sellaisten inhalaatiosumutteiden valmistusta ja käyttöä varten, joita voidaan pitää päätöksessä IV/25 määriteltynä CFC-yhdisteiden välttämättömänä käyttötarkoituksena.

| (5) | Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XIX/18 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteissä A, B ja C mainittujen valvottavien (ryhmissä II ja III lueteltujen) aineiden välttämättömiin laboratorio- ja analyysikäyttötarkoituksiin, jotka on lueteltu osapuolten seitsemättä kokousta koskevan kertomuksen liitteessä IV, ellei osapuolten kuudetta kokousta koskevan kertomuksen liitteessä II ja Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksissä VII/11, XI/15 ja XV/5 asetetuista edellytyksistä muuta johdu. Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XVII/10 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteessä E mainitun valvottavan aineen (metyylibromidi) laboratorio- ja analyysikäyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

(5)

Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XIX/18 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteissä A, B ja C mainittujen valvottavien (ryhmissä II ja III lueteltujen) aineiden välttämättömiin laboratorio- ja analyysikäyttötarkoituksiin, jotka on lueteltu osapuolten seitsemättä kokousta koskevan kertomuksen liitteessä IV, ellei osapuolten kuudetta kokousta koskevan kertomuksen liitteessä II ja Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksissä VII/11, XI/15 ja XV/5 asetetuista edellytyksistä muuta johdu. Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XVII/10 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteessä E mainitun valvottavan aineen (metyylibromidi) laboratorio- ja analyysikäyttötarkoituksiin.

| (6) | Kaikki jäsenvaltiot ovat kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan mukaisesti ilmoittaneet (2) Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmalle ne aktiiviset aineet, joiden osalta kloorifluorihiilivedyt (CFC-yhdisteet) eivät ole enää välttämättömiä Euroopan yhteisön markkinoille saatettavien inhalaatiosumutteiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(6)

Kaikki jäsenvaltiot ovat kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan osapuolten päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan mukaisesti ilmoittaneet (2) Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmalle ne aktiiviset aineet, joiden osalta kloorifluorihiilivedyt (CFC-yhdisteet) eivät ole enää välttämättömiä Euroopan yhteisön markkinoille saatettavien inhalaatiosumutteiden valmistuksessa.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa kielletään CFC-yhdisteiden käyttö ja markkinoille saattaminen, jollei tätä katsota välttämättömäksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Päätökset, joiden mukaan CFC-yhdisteiden käyttö ei ole välttämätöntä, ovat sen vuoksi vähentäneet CFC-yhdisteiden kysyntää Euroopan yhteisön markkinoille saatettavia inhalaatiosumutteita varten. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 6 kohdassa kielletään CFC-inhalaatiosumutetuotteiden tuonti ja markkinoille saattaminen, jollei näiden tuotteiden sisältämiä CFC-yhdisteitä katsota välttämättömiksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa kielletään CFC-yhdisteiden käyttö ja markkinoille saattaminen, jollei tätä katsota välttämättömäksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Päätökset, joiden mukaan CFC-yhdisteiden käyttö ei ole välttämätöntä, ovat sen vuoksi vähentäneet CFC-yhdisteiden kysyntää Euroopan yhteisön markkinoille saatettavia inhalaatiosumutteita varten. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 6 kohdassa kielletään CFC-inhalaatiosumutetuotteiden tuonti ja markkinoille saattaminen, jollei näiden tuotteiden sisältämiä CFC-yhdisteitä katsota välttämättömiksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

| (8) | Komissio on julkaissut 18 päivänä heinäkuuta 2007 ilmoituksen (3) niille 27 jäsenvaltion Euroopan yhteisössä toimiville yrityksille, jotka hakevat komissiolta lupaa käyttää valvottuja aineita välttämättömiin käyttötarkoituksiin yhteisössä vuonna 2008, ja komissio on saanut ilmoituksia valvottujen aineiden aiotusta välttämättömästä käytöstä vuonna 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on julkaissut 18 päivänä heinäkuuta 2007 ilmoituksen (3) niille 27 jäsenvaltion Euroopan yhteisössä toimiville yrityksille, jotka hakevat komissiolta lupaa käyttää valvottuja aineita välttämättömiin käyttötarkoituksiin yhteisössä vuonna 2008, ja komissio on saanut ilmoituksia valvottujen aineiden aiotusta välttämättömästä käytöstä vuonna 2008.

| (9) | Jotta voitaisiin varmistaa, että asianomaiset yritykset ja toiminnanharjoittajat voivat jatkossakin soveltaa lupajärjestelmää ajallaan, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voitaisiin varmistaa, että asianomaiset yritykset ja toiminnanharjoittajat voivat jatkossakin soveltaa lupajärjestelmää ajallaan, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun hallintokomitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun hallintokomitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä I lueteltujen valvottavien aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin lääketieteellisiin tarkoituksiin Euroopan yhteisössä, on 155 460,00 ODP-kiloa. (Otsonia heikentävää ominaisvaikutusta ilmaiseva kerroin.).

2.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä I lueteltujen valvottavien aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja ryhmässä II lueteltujen valvottavien aineiden (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 56 213,60 ODP-kiloa.

3.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä III lueteltujen valvottavien aineiden (halonit) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 418,7 ODP-kiloa.

4.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IV lueteltujen valvottavien aineiden (hiilitetrakloridi) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 150 832,836 ODP-kiloa.

5.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä V lueteltujen valvottavien aineiden (1,1,1-trikloorietaani) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 381,5 ODP-kiloa.

6.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VI lueteltujen valvottavien aineiden (metyylibromidi) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin yhteisössä, on 150,00 ODP-kiloa.

7.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VII lueteltujen valvottavien aineiden (osittain halogenoidut bromifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 0,96 ODP-kiloa.

8.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IX lueteltujen valvottavien aineiden (bromikloorimetaani) määrä, jonka vuonna 2008 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 13,368 ODP-kiloa.

2 artikla

Liitteessä I mainittuja kloorifluorihiilivetyjä sisältäviä inhalaatiosumutteita ei saa saattaa markkinoille maissa, joissa toimivaltainen viranomainen on päättänyt, etteivät kloorifluorihiilivetyjä sisältävät inhalaatiosumutteet ole välttämättömiä kyseisillä markkinoilla.

3 artikla

Seuraavia sääntöjä sovelletaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisenä aikana:

| 1) | kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 kiintiöt välttämätöntä lääketieteellistä käyttöä varten myönnetään liitteessä II luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

1)

kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 kiintiöt välttämätöntä lääketieteellistä käyttöä varten myönnetään liitteessä II luetelluille yrityksille.

| 2) | kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä III luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

2)

kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä III luetelluille yrityksille.

| 3) | halonien kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IV luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

3)

halonien kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IV luetelluille yrityksille.

| 4) | hiilitetrakloridin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä V luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

4)

hiilitetrakloridin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä V luetelluille yrityksille.

| 5) | 1,1,1-trikloorietaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VI luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

5)

1,1,1-trikloorietaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VI luetelluille yrityksille.

| 6) | metyylibromidin kiintiöt kriittistä laboratorio- ja analyysikäyttöä varten myönnetään liitteessä VII luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

6)

metyylibromidin kiintiöt kriittistä laboratorio- ja analyysikäyttöä varten myönnetään liitteessä VII luetelluille yrityksille.

| 7) | osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VIII luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

7)

osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VIII luetelluille yrityksille.

| 8) | bromikloorimetaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IX luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

8)

bromikloorimetaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IX luetelluille yrityksille.

| 9) | kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin käyttökiintiöt määrätään liitteessä X. |
| --- | --- |

9)

kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin käyttökiintiöt määrätään liitteessä X.

4 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Tehty Brysselissä 17 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2007/540/EY (EUVL L 198, 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  EUVL C 164, 18.7.2007, s. 37.

3

---

LIITE I

Kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan osapuolten kahdennentoista kokouksen päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan nojalla seuraavat maat ovat päättäneet, että koska käytössä on soveltuvia inhalaatiosumutteita, jotka eivät sisällä CFC-yhdisteitä, CFC-yhdisteet eivät enää ole pöytäkirjan mukaisesti ”välttämättömiä” seuraavien vaikuttavien aineiden yhteydessä:

EI-VÄLTTÄMÄTTÖMÄT AINEET

Lähde: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Taulukko 1

Lyhytvaikutteiset bronkodilatoivat beeta-agonistit

| Maa | Salbutamoli | Terbutaliini | Fenoteroli | Orsiprenaliini | Reproteroli | Karbuteroli | Heksoprenaliini | Pirbuteroli | Klenbuteroli | Bitolteroli | Prokateroli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kypros | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tšekki | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tanska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Viro | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Suomi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ranska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Saksa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreikka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Unkari | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irlanti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Liettua | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Alankomaat | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Puola | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugali | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Romania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Espanja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ruotsi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Yhdistynyt kuningaskunta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Maa

Salbutamoli

Terbutaliini

Fenoteroli

Orsiprenaliini

Reproteroli

Karbuteroli

Heksoprenaliini

Pirbuteroli

Klenbuteroli

Bitolteroli

Prokateroli

Itävalta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kypros

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšekki

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tanska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Viro

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suomi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ranska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saksa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreikka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Unkari

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irlanti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Liettua

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Alankomaat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Puola

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugali

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Espanja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ruotsi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taulukko 2

Inhaloitavat steroidit

| Maa | Beklometasoni | Deksametasoni | Flunisolidi | Flutikasoni | Budesonidi | Triamkinoloni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X |
| Kypros | | | | | | |
| Tšekki | X | X | X | X | X | X |
| Tanska | X | | | X | | |
| Viro | X | X | X | X | X | X |
| Suomi | X | | | X | | |
| Ranska | X | | | X | | |
| Saksa | X | X | X | X | X | X |
| Kreikka | X | | X | X | X | X |
| Unkari | X | X | X | X | X | X |
| Irlanti | X | | | X | | |
| Italia | X | X | X | X | X | X |
| Latvia | X | X | X | X | X | X |
| Liettua | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Alankomaat | X | X | X | X | X | X |
| Puola | X | X | X | X | X | X |
| Portugali | X | X | X | X | X | X |
| Romania | X | X | X | X | X | X |
| Slovakia | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X |
| Espanja | X | | | X | X | |
| Ruotsi | X | | | X | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | | X | | |

Maa

Beklometasoni

Deksametasoni

Flunisolidi

Flutikasoni

Budesonidi

Triamkinoloni

Itävalta

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

Kypros

Tšekki

X

X

X

X

X

X

Tanska

X

X

Viro

X

X

X

X

X

X

Suomi

X

X

Ranska

X

X

Saksa

X

X

X

X

X

X

Kreikka

X

X

X

X

X

Unkari

X

X

X

X

X

X

Irlanti

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

Latvia

X

X

X

X

X

X

Liettua

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Alankomaat

X

X

X

X

X

X

Puola

X

X

X

X

X

X

Portugali

X

X

X

X

X

X

Romania

X

X

X

X

X

X

Slovakia

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

Espanja

X

X

X

Ruotsi

X

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

Taulukko 3

Ei-steroidiset tulehduskipulääkkeet

| Maa | Kromoglikaatti | Nedokromiili | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Kypros | X | X | | | | |
| Tšekki | X | X | | | | |
| Tanska | X | X | | | | |
| Viro | X | X | | | | |
| Suomi | X | X | | | | |
| Ranska | X | X | | | | |
| Saksa | X | X | | | | |
| Kreikka | X | X | | | | |
| Unkari | X | | | | | |
| Irlanti | | | | | | |
| Italia | X | X | | | | |
| Latvia | X | X | | | | |
| Liettua | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Alankomaat | X | X | | | | |
| Puola | X | X | | | | |
| Portugali | X | | | | | |
| Romania | X | X | | | | |
| Slovakia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Espanja | | X | | | | |
| Ruotsi | X | X | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | X | X | | | | |

Maa

Kromoglikaatti

Nedokromiili

Itävalta

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Kypros

X

X

Tšekki

X

X

Tanska

X

X

Viro

X

X

Suomi

X

X

Ranska

X

X

Saksa

X

X

Kreikka

X

X

Unkari

X

Irlanti

Italia

X

X

Latvia

X

X

Liettua

X

X

Luxemburg

X

Malta

X

Alankomaat

X

X

Puola

X

X

Portugali

X

Romania

X

X

Slovakia

X

X

Slovenia

X

X

Espanja

X

Ruotsi

X

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

X

Taulukko 4

Bronkodilatoivat antikolinergit

| Maa | Ipratropiumbromidi | Oksitropiumbromidi | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Kypros | X | X | | | | |
| Tšekki | X | X | | | | |
| Tanska | X | X | | | | |
| Viro | X | X | | | | |
| Suomi | X | X | | | | |
| Ranska | | | | | | |
| Saksa | X | X | | | | |
| Kreikka | X | X | | | | |
| Unkari | X | X | | | | |
| Irlanti | X | X | | | | |
| Italia | | | | | | |
| Latvia | X | X | | | | |
| Liettua | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Alankomaat | X | X | | | | |
| Puola | X | X | | | | |
| Portugali | X | | | | | |
| Romania | X | X | | | | |
| Slovakia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Espanja | X | X | | | | |
| Ruotsi | X | X | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | X | X | | | | |

Maa

Ipratropiumbromidi

Oksitropiumbromidi

Itävalta

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Kypros

X

X

Tšekki

X

X

Tanska

X

X

Viro

X

X

Suomi

X

X

Ranska

Saksa

X

X

Kreikka

X

X

Unkari

X

X

Irlanti

X

X

Italia

Latvia

X

X

Liettua

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Alankomaat

X

X

Puola

X

X

Portugali

X

Romania

X

X

Slovakia

X

X

Slovenia

X

X

Espanja

X

X

Ruotsi

X

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

X

Taulukko 5

Pitkävaikutteiset bronkodilatoivat beeta-agonistit

| Maa | Formoteroli | Salmeteroli | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | | | | |
| Belgia | X | X | | | | |
| Bulgaria | X | X | | | | |
| Kypros | X | | | | | |
| Tšekki | X | X | | | | |
| Tanska | | X | | | | |
| Viro | X | X | | | | |
| Suomi | X | X | | | | |
| Ranska | X | X | | | | |
| Saksa | X | X | | | | |
| Kreikka | | | | | | |
| Unkari | X | X | | | | |
| Irlanti | X | X | | | | |
| Italia | X | X | | | | |
| Latvia | X | X | | | | |
| Liettua | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Alankomaat | X | X | | | | |
| Puola | X | X | | | | |
| Portugali | X | X | | | | |
| Romania | X | X | | | | |
| Slovakia | X | X | | | | |
| Slovenia | X | X | | | | |
| Espanja | | X | | | | |
| Ruotsi | X | X | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | X | X | | | | |

Maa

Formoteroli

Salmeteroli

Itävalta

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Kypros

X

Tšekki

X

X

Tanska

X

Viro

X

X

Suomi

X

X

Ranska

X

X

Saksa

X

X

Kreikka

Unkari

X

X

Irlanti

X

X

Italia

X

X

Latvia

X

X

Liettua

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Alankomaat

X

X

Puola

X

X

Portugali

X

X

Romania

X

X

Slovakia

X

X

Slovenia

X

X

Espanja

X

Ruotsi

X

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

X

Taulukko 6

Samassa inhalaatiosumutteessa olevat vaikuttavien aineiden yhdistelmät

| Maa | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Belgia | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Bulgaria | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Kypros | | | | | | |
| Tšekki | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Tanska | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Viro | | | | | | |
| Suomi | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Ranska | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Saksa | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Kreikka | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Unkari | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Irlanti | | | | | | |
| Italy | Budenosidi + Fenoteroli | Flutikasoni + Salmeteroli | | | | |
| Latvia | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Liettua | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Luxemburg | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Malta | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Alankomaat | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Puola | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Portugali | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Romania | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Slovakia | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Slovenia | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Espanja | | | | | | |
| Ruotsi | Kaikki tuotteet | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | | | | | |

Maa

Itävalta

Kaikki tuotteet

Belgia

Kaikki tuotteet

Bulgaria

Kaikki tuotteet

Kypros

Tšekki

Kaikki tuotteet

Tanska

Kaikki tuotteet

Viro

Suomi

Kaikki tuotteet

Ranska

Kaikki tuotteet

Saksa

Kaikki tuotteet

Kreikka

Kaikki tuotteet

Unkari

Kaikki tuotteet

Irlanti

Italy

Budenosidi + Fenoteroli

Flutikasoni + Salmeteroli

Latvia

Kaikki tuotteet

Liettua

Kaikki tuotteet

Luxemburg

Kaikki tuotteet

Malta

Kaikki tuotteet

Alankomaat

Kaikki tuotteet

Puola

Kaikki tuotteet

Portugali

Kaikki tuotteet

Romania

Kaikki tuotteet

Slovakia

Kaikki tuotteet

Slovenia

Kaikki tuotteet

Espanja

Ruotsi

Kaikki tuotteet

Yhdistynyt kuningaskunta

---

LIITE II

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LÄÄKETIETEELLISET KÄYTTÖTARKOITUKSET

Ryhmässä I lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää astman ja muiden pitkäaikaisten ahtauttavien keuhkosairauksien hoitoon tarkoitetuissa inhalaattoriannostelupumpuissa, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR S.p.A (IT) |
| --- | --- |

SICOR S.p.A (IT)

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa — LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa — LINDAL Group Italia (IT)

---

LIITE III

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä I ja II lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d.(SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d.(SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

LIITE IV

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä III lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

LIITE V

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä IV lueteltujen valvottavien aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

LIITE VI

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä V lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

LIITE VII

KRIITTISET LABORATORIO- JA ANALYYSITARKOITUKSET

Ryhmässä VI lueteltujen valvottavien aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää kriittisiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

LIITE VIII

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä VII lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

Ineos Fluor (UK)

---

LIITE IX

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

Ryhmässä IX lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

LIITE X

(Tätä liitettä ei julkaista, koska se sisältää luottamuksellista kaupallista tietoa.)

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/69

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä huhtikuuta 2008,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti valvottavien aineiden tuontikiintiöiden määräämisestä 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1639)

(Ainoastaan bulgarian-, englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, latvian, liettuan-, maltan-, portugalin-, puolan-, ranskan-, saksan-, sloveenin- ja unkarinkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2008/410/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Määrälliset rajoitukset, jotka koskevat valvottavien aineiden saattamista markkinoille yhteisössä, on annettu asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklassa ja liitteessä III. |
| --- | --- |

(1)

Määrälliset rajoitukset, jotka koskevat valvottavien aineiden saattamista markkinoille yhteisössä, on annettu asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklassa ja liitteessä III.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdassa kielletään tuottajia ja tuojia saattamasta markkinoille tai käyttämästä omaan lukuunsa metyylibromidia 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa sallitaan kiellosta poikkeaminen, jos on kyse mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti sallittujen kriittisten käyttötarkoitusten aiheuttaman kysynnän tyydyttämisestä. Kriittisiin käyttötarkoituksiin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisenä aikana sallitun metyylibromidin määrä ilmoitetaan erillisessä komission päätöksessä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdassa kielletään tuottajia ja tuojia saattamasta markkinoille tai käyttämästä omaan lukuunsa metyylibromidia 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa sallitaan kiellosta poikkeaminen, jos on kyse mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan ii alakohdan mukaisesti sallittujen kriittisten käyttötarkoitusten aiheuttaman kysynnän tyydyttämisestä. Kriittisiin käyttötarkoituksiin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisenä aikana sallitun metyylibromidin määrä ilmoitetaan erillisessä komission päätöksessä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 2 kohdan iii alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdasta, jos metyylibromidia tuodaan tai tuotetaan karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten. Näihin tarkoituksiin tuotavan tai tuotettavan metyylibromidin määrä ei saa vuonna 2008 olla suurempi kuin keskimääräinen laskennallinen metyylibromidin määrä, jonka tuottaja tai tuoja saattoi markkinoille tai käytti omaan lukuunsa karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten vuosina 1996, 1997 ja 1998. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 2 kohdan iii alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdasta, jos metyylibromidia tuodaan tai tuotetaan karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten. Näihin tarkoituksiin tuotavan tai tuotettavan metyylibromidin määrä ei saa vuonna 2008 olla suurempi kuin keskimääräinen laskennallinen metyylibromidin määrä, jonka tuottaja tai tuoja saattoi markkinoille tai käytti omaan lukuunsa karanteenikäsittelyä tai ennen kuljetusta tapahtuvaa käsittelyä varten vuosina 1996, 1997 ja 1998.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdasta, jos metyylibromidia tuodaan hävitettäväksi tai käytettäväksi raaka-aineena. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdassa sallitaan poikkeaminen 4 artiklan 2 kohdasta, jos metyylibromidia tuodaan hävitettäväksi tai käytettäväksi raaka-aineena.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan e alakohdassa määritellään osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen laskennallinen kokonaismäärä, jonka tuottajat ja tuojat voivat saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan e alakohdassa määritellään osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen laskennallinen kokonaismäärä, jonka tuottajat ja tuojat voivat saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa 1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2008.

| (6) | Komissio on julkaissut ilmoituksen Euroopan yhteisöön sijoittautuneille otsonikerrosta heikentävien valvottavien aineiden tuojille (2) ja saanut sen perusteella vuodeksi 2008 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on julkaissut ilmoituksen Euroopan yhteisöön sijoittautuneille otsonikerrosta heikentävien valvottavien aineiden tuojille (2) ja saanut sen perusteella vuodeksi 2008 suunniteltua tuontia koskevia ilmoituksia.

| (7) | Osittain halogenoituja kloorifluorihiilivetyjä varten kiintiöt myönnetään tuottajille ja maahantuojille noudattaen 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehtyä komission päätöstä 2007/195/EY (3) toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Osittain halogenoituja kloorifluorihiilivetyjä varten kiintiöt myönnetään tuottajille ja maahantuojille noudattaen 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehtyä komission päätöstä 2007/195/EY (3) toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti.

| (8) | Jotta voitaisiin varmistaa, että toiminnanharjoittajat ja yritykset voivat käyttää hyväkseen myönnettyjä tuontikiintiöitä ajallaan, ja turvata tällä tavalla niiden toiminnan jatkuvuus, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin varmistaa, että toiminnanharjoittajat ja yritykset voivat käyttää hyväkseen myönnettyjä tuontikiintiöitä ajallaan, ja turvata tällä tavalla niiden toiminnan jatkuvuus, on aiheellista, että tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä I lueteltujen valvottavien aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja ryhmässä II lueteltujen valvottavien aineiden (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 8 608 000,00 ODP-kiloa.

2.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä III lueteltujen valvottavien aineiden (halonit) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 5 144 000,00 ODP-kiloa.

3.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IV lueteltujen valvottavien aineiden (hiilitetrakloridit) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 10 000 330,00 ODP-kiloa.

4.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä V lueteltujen valvottavien aineiden (1,1,1-trikloorietaani) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 400 060,00 ODP-kiloa.

5.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VI lueteltujen valvottavien aineiden (metyylibromidi) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä karanteenikäsittelyä ja kuljetusta edeltävää käsittelyä varten, raaka-aineeksi ja hävitettäväksi on 1 372 411,20 ODP-kiloa.

6.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VII lueteltujen valvottujen aineiden (osittain halogenoidut bromifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen raaka-aineeksi yhteisössä, on 146,00 ODP-kiloa.

7.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä VIII lueteltujen valvottavien aineiden (osittain halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 10 102 977,467 ODP-kiloa.

8.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty ryhmässä IX lueteltujen valvottavien aineiden (bromikloorimetaani) määrä, jonka vuonna 2008 saa tuoda Euroopan yhteisön ulkopuolella olevista hankintalähteistä ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, on 168 012,00 ODP-kiloa.

2 artikla

1.   Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä I luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

2.   Halonien tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä II luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

3.   Hiilitetrakloridin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä III luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

4.   1,1,1-trikloorietaanin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä IV luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

5.   Metyylibromidin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä V luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

6.   Osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä VI luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

7.   Osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä VII luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

8.   Bromikloorimetaanin tuontikiintiöt määrätään 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi liitteessä VIII luetelluille yrityksille ja siinä ilmoitettuihin tarkoituksiin.

9.   Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, metyylibromidin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen, osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi ovat liitteen IX mukaiset.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2008.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2007/540/EY (EUVL L 198, 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  EUVL C 164, 18.7.2007, s. 22.

2

(3)  EUVL L 88, 29.3.2007, s. 51.

3

---

LIITE I

RYHMÄT I JA II

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitettujen kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl. (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

LIITE II

RYHMÄ III

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt kriittisiin käyttötarkoituksiin tai hävitettäväksi tarkoitettujen halonien tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

LIITE III

RYHMÄ IV

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun hiilitetrakloridin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

LIITE IV

RYHMÄ V

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun 1,1,1-trikloorietaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

LIITE V

RYHMÄ VI

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt karanteenikäsittelyyn ja kuljetusta edeltävään käsittelyyn, raaka-aineeksi tai hävitettäväksi tarkoitetun metyylibromidin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl. (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl. (IT)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

LIITE VI

RYHMÄ VII

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tarkoitettujen osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

LIITE VII

RYHMÄ VIII

Tuottajille ja tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 ja päätöksen 2007/195/EY mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi, prosessireagensseiksi, regenerointiin, hävitettäväksi tai muuhun asetuksen (EY) N:o 2037/2000 5 artiklan nojalla sallittuun käyttöön tarkoitettujen osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

Tuottaja

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Tuoja

| | Alcobre S.A. (ES) |
| --- | --- |

Alcobre S.A. (ES)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor S.A. (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Chemical Products B.V. (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products B.V. (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, S.L. (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, S.L. (ES)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

LIITE VIII

RYHMÄ IX

Tuojille asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti määrätyt raaka-aineeksi tarkoitetun bromikloorimetaanin tuontikiintiöt 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseksi ajaksi.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

LIITE IX

(Tätä liitettä ei julkaista, koska se sisältää luottamuksellista kaupallista tietoa.)

---

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/77

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä toukokuuta 2008,

taajuusalueen 3 400–3 800 MHz käytön yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1873)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/411/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (1), jäljempänä ’radiotaajuuspäätös’, ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio esitti tiedonannossaan ”Joustavuudella vauhtia taajuuksien saantiin langattomille sähköisille viestintäpalveluille” (2), jossa viitataan myös taajuusalueeseen 3 400–3 800 MHz, että taajuuksien käyttöä olisi joustavoitettava. Jäsenvaltiot korostivat radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (RSPG-ryhmän) 23 päivänä marraskuuta 2005 antamassa WAPECS-lausunnossa (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services), että teknologian ja palvelun neutraalius ovat tärkeitä poliittisia tavoitteita taajuuksien käytön joustavoittamiseksi. Lausunnon mukaan näitä poliittisia tavoitteita ei kuitenkaan pitäisi toteuttaa yhtäkkiä vaan asteittain markkinahäiriöiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissio esitti tiedonannossaan ”Joustavuudella vauhtia taajuuksien saantiin langattomille sähköisille viestintäpalveluille” (2), jossa viitataan myös taajuusalueeseen 3 400–3 800 MHz, että taajuuksien käyttöä olisi joustavoitettava. Jäsenvaltiot korostivat radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän (RSPG-ryhmän) 23 päivänä marraskuuta 2005 antamassa WAPECS-lausunnossa (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services), että teknologian ja palvelun neutraalius ovat tärkeitä poliittisia tavoitteita taajuuksien käytön joustavoittamiseksi. Lausunnon mukaan näitä poliittisia tavoitteita ei kuitenkaan pitäisi toteuttaa yhtäkkiä vaan asteittain markkinahäiriöiden välttämiseksi.

| (2) | Taajuusalueen 3 400–3 800 MHz varaaminen kiinteitä, sijainnista riippumattomia ja mobiileja sovelluksia varten on tärkeä askel kohti kiinteän, mobiili- ja yleisradioverkon lähentymistä, ja siinä otetaan huomioon tekninen innovointi. Tällä taajuusalueella tarjottavien palvelujen pääasiallisena tavoitteena olisi oltava loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää laajakaistaviestintää. |
| --- | --- |

(2)

Taajuusalueen 3 400–3 800 MHz varaaminen kiinteitä, sijainnista riippumattomia ja mobiileja sovelluksia varten on tärkeä askel kohti kiinteän, mobiili- ja yleisradioverkon lähentymistä, ja siinä otetaan huomioon tekninen innovointi. Tällä taajuusalueella tarjottavien palvelujen pääasiallisena tavoitteena olisi oltava loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää laajakaistaviestintää.

| (3) | Lähtökohtana on se, että langattomat laajakaistaiset sähköiset viestintäpalvelut, joille taajuusalue 3 400–3 800 MHz varataan, toimisivat hyvin pitkälle Euroopan laajuisesti, ja että tällaisia sähköisiä viestintäpalveluja yhdessä jäsenvaltiossa käyttävät henkilöt voisivat käyttää vastaavia palveluita missä tahansa toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(3)

Lähtökohtana on se, että langattomat laajakaistaiset sähköiset viestintäpalvelut, joille taajuusalue 3 400–3 800 MHz varataan, toimisivat hyvin pitkälle Euroopan laajuisesti, ja että tällaisia sähköisiä viestintäpalveluja yhdessä jäsenvaltiossa käyttävät henkilöt voisivat käyttää vastaavia palveluita missä tahansa toisessa jäsenvaltiossa.

| (4) | Komissio antoi radiotaajuuspäätöksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 4 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssille, jäljempänä ’CEPT’, valtuutuksen määritellä ehdot yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien tarjonnalle EU:ssa langattoman laajakaistayhteyden (BWA) sovelluksia varten. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi radiotaajuuspäätöksen 4 artiklan 2 kohdan nojalla 4 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssille, jäljempänä ’CEPT’, valtuutuksen määritellä ehdot yhdenmukaistettujen radiotaajuuksien tarjonnalle EU:ssa langattoman laajakaistayhteyden (BWA) sovelluksia varten.

| (5) | Vastauksena tähän valtuutukseen CEPT laati BWA:sta raportin (CEPT Report 15), jossa todetaan, että kiinteiden, sijainnista riippumattomien ja mobiiliverkkojen käyttöönotto on teknisesti toteutettavissa taajuusalueella 3 400–3 800 MHz, jos noudatetaan Euroopan sähköisen viestinnän komitean (ECC) päätöksessä ECC/DEC/(07)02 ja suosituksessa ECC/REC/(04)05 esitettyjä teknisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(5)

Vastauksena tähän valtuutukseen CEPT laati BWA:sta raportin (CEPT Report 15), jossa todetaan, että kiinteiden, sijainnista riippumattomien ja mobiiliverkkojen käyttöönotto on teknisesti toteutettavissa taajuusalueella 3 400–3 800 MHz, jos noudatetaan Euroopan sähköisen viestinnän komitean (ECC) päätöksessä ECC/DEC/(07)02 ja suosituksessa ECC/REC/(04)05 esitettyjä teknisiä ehtoja.

| (6) | CEPT:lle annetun valtuutuksen tuloksia olisi sovellettava yhteisössä, ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne viipymättä täytäntöön, koska markkinoilla on kysyntää maanpäällisille sähköisille viestintäpalveluille, jotka mahdollistavat laajakaistayhteyden näillä taajuuksilla. Kun otetaan huomioon erot, joita osakaistojen 3 400–3 600 MHz ja 3 600–3 800 MHz käytössä ja markkinoiden kysynnässä on tällä hetkellä kansallisella tasolla, näiden osakaistojen varaamiselle ja saatavuudelle olisi asetettava eri määräajat. |
| --- | --- |

(6)

CEPT:lle annetun valtuutuksen tuloksia olisi sovellettava yhteisössä, ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne viipymättä täytäntöön, koska markkinoilla on kysyntää maanpäällisille sähköisille viestintäpalveluille, jotka mahdollistavat laajakaistayhteyden näillä taajuuksilla. Kun otetaan huomioon erot, joita osakaistojen 3 400–3 600 MHz ja 3 600–3 800 MHz käytössä ja markkinoiden kysynnässä on tällä hetkellä kansallisella tasolla, näiden osakaistojen varaamiselle ja saatavuudelle olisi asetettava eri määräajat.

| (7) | Kun taajuusalue 3 400–3 800 MHz varataan ja asetetaan saataville BWA:ta koskevan valtuutuksen tulosten mukaisesti, on otettava huomioon se, että näillä taajuusalueilla on jo muita sovelluksia; ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tulevaisuudessa näitä taajuusalueita käyttävät sellaiset muut järjestelmät ja palvelut, joille nämä taajuusalueet on jaettu ITU:n radio-ohjesäännön mukaisesti (muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla). ECC:n raportissa 100 esitetään asianmukaiset perusteet taajuuksien yhteiskäytölle, joka mahdollistaa rinnakkaistoiminnan muiden järjestelmien ja palvelujen kanssa samoilla ja vierekkäisillä taajuuksilla. Raportissa todetaan muun muassa, että yhteiskäyttö satelliittipalvelujen kanssa on usein toteutettavissa, kun otetaan huomioon näiden palvelujen käyttöönoton laajuus Euroopassa, maantieteellisen eriyttämisen vaatimukset ja tosiasiallisten topografisten olosuhteiden tapauskohtainen arviointi. |
| --- | --- |

(7)

Kun taajuusalue 3 400–3 800 MHz varataan ja asetetaan saataville BWA:ta koskevan valtuutuksen tulosten mukaisesti, on otettava huomioon se, että näillä taajuusalueilla on jo muita sovelluksia; ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tulevaisuudessa näitä taajuusalueita käyttävät sellaiset muut järjestelmät ja palvelut, joille nämä taajuusalueet on jaettu ITU:n radio-ohjesäännön mukaisesti (muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla). ECC:n raportissa 100 esitetään asianmukaiset perusteet taajuuksien yhteiskäytölle, joka mahdollistaa rinnakkaistoiminnan muiden järjestelmien ja palvelujen kanssa samoilla ja vierekkäisillä taajuuksilla. Raportissa todetaan muun muassa, että yhteiskäyttö satelliittipalvelujen kanssa on usein toteutettavissa, kun otetaan huomioon näiden palvelujen käyttöönoton laajuus Euroopassa, maantieteellisen eriyttämisen vaatimukset ja tosiasiallisten topografisten olosuhteiden tapauskohtainen arviointi.

| (8) | BEM (block edge mask) on tekninen parametri, jota sovelletaan tietyn käyttäjän koko taajuuspakettiin riippumatta siitä, miten monta kanavaa käyttäjän valitsema teknologia edellyttää. BEM:n on tarkoitus olla osa taajuuksien käyttöä koskevaa lupajärjestelmää. BEM kattaa lähetykset sekä taajuuspaketissa (taajuuspaketin sisäinen lähetysteho) että sen ulkopuolella (taajuuspaketin ulkopuolinen lähetys). BEM on sääntelyllinen vaatimus, jolla pyritään välttämään häiriöt naapuriverkkojen välillä ja jota sovelletaan rajoittamatta raja-arvoja, jotka on vahvistettu laitestandardeissa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (3) (R&TTE-direktiivi) nojalla. |
| --- | --- |

(8)

BEM (block edge mask) on tekninen parametri, jota sovelletaan tietyn käyttäjän koko taajuuspakettiin riippumatta siitä, miten monta kanavaa käyttäjän valitsema teknologia edellyttää. BEM:n on tarkoitus olla osa taajuuksien käyttöä koskevaa lupajärjestelmää. BEM kattaa lähetykset sekä taajuuspaketissa (taajuuspaketin sisäinen lähetysteho) että sen ulkopuolella (taajuuspaketin ulkopuolinen lähetys). BEM on sääntelyllinen vaatimus, jolla pyritään välttämään häiriöt naapuriverkkojen välillä ja jota sovelletaan rajoittamatta raja-arvoja, jotka on vahvistettu laitestandardeissa radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (3) (R&TTE-direktiivi) nojalla.

| (9) | Taajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevien teknisten ehtojen yhdenmukaistaminen ei koske taajuuksien jakamista, lupamenettelyitä, aikataulua eikä myöskään kysymystä siitä, olisiko taajuudet jaettava kilpailulle avoimen valintamenettelyn perusteella, koska jäsenvaltiot huolehtivat näistä tehtävistä yhteisön lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Taajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevien teknisten ehtojen yhdenmukaistaminen ei koske taajuuksien jakamista, lupamenettelyitä, aikataulua eikä myöskään kysymystä siitä, olisiko taajuudet jaettava kilpailulle avoimen valintamenettelyn perusteella, koska jäsenvaltiot huolehtivat näistä tehtävistä yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

| (10) | Jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat saattavat vääristää kilpailua. Voimassa oleva sääntelykehys sisältää kuitenkin välineitä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat ratkaista tällaiset ongelmat asianmukaisella, syrjimättömällä ja objektiivisella tavalla yhteisön lainsäädännön, erityisesti sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (4) (valtuutusdirektiivi) sekä sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (5) (puitedirektiivi), mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat saattavat vääristää kilpailua. Voimassa oleva sääntelykehys sisältää kuitenkin välineitä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat ratkaista tällaiset ongelmat asianmukaisella, syrjimättömällä ja objektiivisella tavalla yhteisön lainsäädännön, erityisesti sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (4) (valtuutusdirektiivi) sekä sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (5) (puitedirektiivi), mukaisesti.

| (11) | Jos taajuusaluetta 3 400–3 800 MHz käytetään muihin sovelluksiin kolmansissa maissa, sen käyttöönotto ja käyttö sähköisissä viestintäverkoissa voi vaikeutua useissa jäsenvaltioissa. Tiedot tällaisista ongelmista olisi ilmoitettava komissiolle radiotaajuuspäätöksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti ja julkaistava kyseisen päätöksen 5 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Jos taajuusaluetta 3 400–3 800 MHz käytetään muihin sovelluksiin kolmansissa maissa, sen käyttöönotto ja käyttö sähköisissä viestintäverkoissa voi vaikeutua useissa jäsenvaltioissa. Tiedot tällaisista ongelmista olisi ilmoitettava komissiolle radiotaajuuspäätöksen 6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti ja julkaistava kyseisen päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

| (12) | Jotta taajuusalueen 3 400–3 800 MHz tehokas käyttö varmistettaisiin myös pitkällä aikavälillä, viranomaisten olisi tehtävä lisää selvityksiä, joiden avulla voidaan parantaa tehokkuutta ja edistää innovatiivista käyttöä, esimerkiksi silmukkaverkkoja. Tällaiset selvitykset olisi otettava huomioon, kun tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen. |
| --- | --- |

(12)

Jotta taajuusalueen 3 400–3 800 MHz tehokas käyttö varmistettaisiin myös pitkällä aikavälillä, viranomaisten olisi tehtävä lisää selvityksiä, joiden avulla voidaan parantaa tehokkuutta ja edistää innovatiivista käyttöä, esimerkiksi silmukkaverkkoja. Tällaiset selvitykset olisi otettava huomioon, kun tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen.

| (13) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(13)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tällä päätöksellä pyritään yhdenmukaistamaan taajuusalueen 3 400–3 800 MHz saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevat ehdot sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan yhteisössä pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten rajoittamatta muunlaisten käyttötarkoitusten suojausta ja toimintaa tällä taajuusalueella.

2 artikla

1.   Viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta jäsenvaltioiden on tämän päätöksen liitteessä esitettyjen parametrien mukaisesti muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla varattava ja asetettava saataville taajuusalue 3 400–3 600 MHz maanpäällisiä sähköisiä viestintäverkkoja varten.

2.   Viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012 jäsenvaltioiden on tämän päätöksen liitteessä esitettyjen parametrien mukaisesti muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla varattava ja asetettava saataville taajuusalue 3 600–3 800 MHz maanpäällisiä sähköisiä viestintäverkkoja varten.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut verkot antavat riittävän suojauksen vierekkäisten taajuuksien järjestelmille.

4.   Jäsenvaltiot eivät ole velvollisia panemaan täytäntöön tässä päätöksessä säädettyjä velvoitteita maantieteellisillä alueilla, joilla koordinointi kolmansien maiden kanssa edellyttää poikkeamista tämän päätöksen liitteessä esitetyistä parametreistä.

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet tällaisiin poikkeamiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi, ilmoitettava poikkeamista ja asianomaisista maantieteellisistä alueista komissiolle sekä julkaistava asiaa koskevat tiedot päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kiinteät, sijainnista riippumattomat ja mobiilit sähköiset viestintäverkot voivat käyttää taajuusaluetta 3 400–3 800 MHz 2 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Jäsenvaltioiden on tarkkailtava taajuusalueen 3 400–3 800 MHz käyttöä ja ilmoitettava havainnoistaan komissiolle, jotta tätä päätöstä voidaan tarkastella uudelleen säännöllisesti ja hyvissä ajoin.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2008.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2007) 50.

2

(3)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

4

(5)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 717/2007 (EUVL L 171, 29.6.2007, s. 32).

5

---

LIITE

2 ARTIKLASSA TARKOITETUT PARAMETRIT

Seuraavassa esitetty tekninen parametri BEM (block edge mask) on yksi naapuriverkkojen rinnakkaistoiminnan keskeisistä edellytyksistä, kun kahden- tai monenvälisiä sopimuksia ei ole tehty. Myös väljempiä teknisiä parametrejä voidaan käyttää, jos tällaisten verkkojen operaattorit sopivat niiden käytöstä. Tällä taajuusalueella käytettävät laitteet voivat noudattaa myös muita kuin jäljempänä esitettyjä EIRP-raja-arvoja (1) jos käytetään direktiivin 1999/5/EY mukaisia soveltuvia häiriönvähentämistekniikoita, jotka tarjoavat vähintään yhtä hyvän suojauksen kuin nämä tekniset parametrit (2).

A)   TAAJUUSPAKETIN SISÄISTEN LÄHETYSTEN RAJA-ARVOT

Taulukko 1

EIRP:n spektritiheyden raja-arvot kiinteissä ja sijainnista riippumattomissa sovelluksissa taajuusalueella 3 400–3 800 MHz

| Asematyyppi | EIRP:n enimmäisspektritiheys
  (dBm/MHz)
  (mukaan luettuina toleranssit ja lähettimen automaattisen tehonsäädön (ATPC) alue) |
| --- | --- |
| Keskusasema (vahvistusasema, satelliitti-maayhteys) | +53 (3) |
| Pääteasema ulkopuolella (vahvistusasema, maa-satelliittiyhteys) | +50 |
| Pääteasema sisäpuolella | +42 |

Asematyyppi

EIRP:n enimmäisspektritiheys

(dBm/MHz)

(mukaan luettuina toleranssit ja lähettimen automaattisen tehonsäädön (ATPC) alue)

Keskusasema (vahvistusasema, satelliitti-maayhteys)

+53 (3)

Pääteasema ulkopuolella (vahvistusasema, maa-satelliittiyhteys)

+50

Pääteasema sisäpuolella

+42

Taulukko 2

EIRP:n spektritiheyden raja-arvot mobiileissa sovelluksissa taajuusalueella 3 400–3 800 MHz

| Asematyyppi | EIRP:n enimmäisspektritiheys
  (dBm/MHz)
  (ATPC-alue vähintään 15 dB) |
| --- | --- |
| Keskusasema | +53 (4) |
| Pääteasema | +25 |

Asematyyppi

EIRP:n enimmäisspektritiheys

(dBm/MHz)

(ATPC-alue vähintään 15 dB)

Keskusasema

+53 (4)

Pääteasema

+25

B)   TAAJUUSPAKETIN ULKOPUOLISTEN LÄHETYSTEN RAJA-ARVOT (KESKUSASEMA JA BEM)

Kaavio

Keskusasema ja taajuuspaketin ulkopuoliset lähetykset

Image

Taulukko

Keskusasema ja BEM

| Taajuuspoikkeama | Keskusaseman lähettimen tehotiheyden raja-arvot
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Kaistansisäinen (jaetussa taajuuspaketissa) | Ks. taulukot 1 ja 2 |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Taajuuspoikkeama

Keskusaseman lähettimen tehotiheyden raja-arvot

(dBm/MHz)

Kaistansisäinen (jaetussa taajuuspaketissa)

Ks. taulukot 1 ja 2

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  EIRP tarkoittaa ekvivalenttista isotrooppista säteilytehoa.

(2)  Yleiset tekniset ehdot kiinteille ja sijainnista riippumattomille verkoille on esitetty yhdenmukaistetuissa standardeissa EN 302 326-2 ja EN 302 326-3, jotka sisältävät myös keskusaseman ja pääteaseman määritelmät. Keskusaseman määritelmän voidaan katsoa vastaavan tukiaseman määritelmää soluverkkoon perustuvien matkaviestinjärjestelmien yhteydessä.

(3)  Tämä EIRP:n spektritiheyden raja-arvo soveltuu konventionaalisiin 90 asteen sektoriantenneihin.

(4)  Tämä EIRP:n spektritiheyden raja-arvo soveltuu konventionaalisiin 90 asteen sektoriantenneihin.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 4.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 144/82

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS CHAD/3/2008,

tehty 28 päivänä toukokuuta 2008,

kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 muuttamisesta

(2008/412/YUTP)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 25 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2007/677/YUTP (1) (Operaatio EUFOR Tchad/RCA) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa 13 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 (2) sekä osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin operaation komentajan ja Euroopan unionin sotilaskomitean Venäjän federaation osallistumista koskevien suositusten perusteella Venäjän federaation osallistuminen olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin operaation komentajan ja Euroopan unionin sotilaskomitean Venäjän federaation osallistumista koskevien suositusten perusteella Venäjän federaation osallistuminen olisi hyväksyttävä.

| (2) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla, |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden Euroopan unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan 13 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kolmansien valtioiden osallistuminen

Joukkojen muodostamista käsittelevien kokousten ja lisäneuvottelujen perusteella hyväksytään Albanian tasavallan ja Venäjän federaation osallistuminen Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon.”

2 artikla

Korvataan 18 päivänä maaliskuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 liite seuraavasti:

”LIITE

Luettelo 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista kolmansista valtioista

| — | Albanian tasavalta |
| --- | --- |

—

Albanian tasavalta

| — | Venäjän federaatio.” |
| --- | --- |

—

Venäjän federaatio.”

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 28 päivänä toukokuuta 2008.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

M. IPAVIC

---

(1)  EUVL L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  EUVL L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  EUVL L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---