# Eiropas Savienības L 247/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 247 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 247

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 16. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 893/2008 (2008. gada 10. septembris), ar ko saglabā antidempinga maksājumus par Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu pēc daļēja starpposma pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 894/2008 (2008. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 895/2008 (2008. gada 12. septembris), ar kuru trīspadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 896/2008 (2008. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 20 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 893/2008 (2008. gada 10. septembris), ar ko saglabā antidempinga maksājumus par Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu pēc daļēja starpposma pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 894/2008 (2008. gada 15. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 895/2008 (2008. gada 12. septembris), ar kuru trīspadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu

ICTY

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 896/2008 (2008. gada 15. septembris), ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

20

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/725/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Vācijas | 23 |
| | | 2008/726/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Itālijas | 24 |
| | | 2008/727/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Slovākijas | 25 |
| | | 2008/728/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un komitejas locekļa aizstājēju no Beļģijas | 26 |
| | | Komisija |
| | | 2008/729/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām [fibre-to-the-home]
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6072)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 8. septembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4735)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/725/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Vācijas

23

2008/726/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Itālijas

24

2008/727/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Slovākijas

25

2008/728/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 15. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un komitejas locekļa aizstājēju no Beļģijas

26

Komisija

2008/729/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 11. decembris) par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām [fibre-to-the-home]
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6072)

   (
  1
  )

fibre-to-the-home

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6072)

1

27

2008/730/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 8. septembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4735)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4735)

1

50

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/731/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/4/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā | 54 |
| | * | Padomes Lēmums 2008/732/KĀDP (2008. gada 15. septembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru īstenošanu | 56 |
| | * | Padomes Lēmums 2008/733/KĀDP (2008. gada 15. septembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu | 63 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/731/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/4/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

54

*

Padomes Lēmums 2008/732/KĀDP (2008. gada 15. septembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru īstenošanu

ICTY

56

*

Padomes Lēmums 2008/733/KĀDP (2008. gada 15. septembris), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

ICTY

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 893/2008

(2008. gada 10. septembris),

ar ko saglabā antidempinga maksājumus par Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu pēc daļēja starpposma pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pasākumi, kuri ir spēkā un uz kuriem attiecas pārskatīšana

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 (2) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras (“PSŠ”, kas sīkāk definēta 15. apsvērumā) importu un izdarīja grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu par Korejas Republikas (“Koreja”) izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras importu (3). Pirmās instances tiesa 2008. gada 8. jūlijā ierobežotā apmērā anulēja Regulas (EK) Nr. 428/2005 2. pantu attiecībā uz antidempinga maksājumu, kas piemērots Korejas uzņēmuma Huvis Corp
   (4) ražoto un eksportēto preču eksportam Eiropas Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 (2) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras (“PSŠ”, kas sīkāk definēta 15. apsvērumā) importu un izdarīja grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu par Korejas Republikas (“Koreja”) izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras importu (3). Pirmās instances tiesa 2008. gada 8. jūlijā ierobežotā apmērā anulēja Regulas (EK) Nr. 428/2005 2. pantu attiecībā uz antidempinga maksājumu, kas piemērots Korejas uzņēmuma Huvis Corp
   (4) ražoto un eksportēto preču eksportam Eiropas Kopienā.

2.   Pasākumi, kuri vairs nav spēkā un uz kuriem attiecas pārskatīšana

| (2) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (5) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu par Baltkrievijas izcelsmes PSŠ importu. Ar šo regulu paredzētie pasākumi 2007. gada 11. oktobrī zaudēja spēku. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (5) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu par Baltkrievijas izcelsmes PSŠ importu. Ar šo regulu paredzētie pasākumi 2007. gada 11. oktobrī zaudēja spēku.

3.   Iepriekšēja izmeklēšana attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PSŠ importu

| (3) | Pēc sūdzības atsaukšanas Komisija ar Lēmumu 2007/430/EK (6) (“lēmums par izbeigšanu”) izbeidza antidempinga procedūru attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PSŠ importu (“iepriekšējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu tika uzskatīts, ka antidempinga maksājumu, ko piemēro par importu no Malaizijas un Taivānas, atcelšana nav pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības atsaukšanas Komisija ar Lēmumu 2007/430/EK (6) (“lēmums par izbeigšanu”) izbeidza antidempinga procedūru attiecībā uz Malaizijas un Taivānas izcelsmes PSŠ importu (“iepriekšējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu tika uzskatīts, ka antidempinga maksājumu, ko piemēro par importu no Malaizijas un Taivānas, atcelšana nav pretrunā Kopienas interesēm.

4.   Pašreizējā izmeklēšana

| (4) | Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka spēkā esošie pasākumi turpmāk varētu būt neatbilstīgi, jo to saglabāšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm, Komisija pēc savas iniciatīvas 2007. gada 30. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri bija spēkā minētajā dienā un kurus piemēroja Baltkrievijas, Korejas, Saūda Arābijas un ĶTR (“attiecīgās valstis”) izcelsmes PSŠ importam. Pārskatīšanā pārbaudīja tikai to, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vai nav pretrunā Kopienas interesēm, pieņemot par to lēmumu, kam, iespējams, ir atpakaļejošs spēks no 2007. gada 22. jūnija, t. i., no dienas, kad stājās spēkā lēmums par izbeigšanu. |
| --- | --- |

(4)

Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka spēkā esošie pasākumi turpmāk varētu būt neatbilstīgi, jo to saglabāšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm, Komisija pēc savas iniciatīvas 2007. gada 30. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri bija spēkā minētajā dienā un kurus piemēroja Baltkrievijas, Korejas, Saūda Arābijas un ĶTR (“attiecīgās valstis”) izcelsmes PSŠ importam. Pārskatīšanā pārbaudīja tikai to, vai turpmāka pasākumu piemērošana ir vai nav pretrunā Kopienas interesēm, pieņemot par to lēmumu, kam, iespējams, ir atpakaļejošs spēks no 2007. gada 22. jūnija, t. i., no dienas, kad stājās spēkā lēmums par izbeigšanu.

| (5) | Kā minēts iepriekš, Baltkrievijas izcelsmes importam piemērotie antidempinga pasākumi zaudēja spēku 2007. gada 11. oktobrī. Līdz ar to tika izbeigta pārskatīšana attiecībā uz Baltkrieviju. Taču to formāli veica līdz minētajam datumam, un Komisija jo īpaši izskatītu jautājumu par to pasākumu atcelšanu ar atpakaļejošu spēku, kas bija spēkā no 2007. gada 22. jūnija līdz 2007. gada 11. oktobrim, ja secinājumi izrādītos pamatoti. |
| --- | --- |

(5)

Kā minēts iepriekš, Baltkrievijas izcelsmes importam piemērotie antidempinga pasākumi zaudēja spēku 2007. gada 11. oktobrī. Līdz ar to tika izbeigta pārskatīšana attiecībā uz Baltkrieviju. Taču to formāli veica līdz minētajam datumam, un Komisija jo īpaši izskatītu jautājumu par to pasākumu atcelšanu ar atpakaļejošu spēku, kas bija spēkā no 2007. gada 22. jūnija līdz 2007. gada 11. oktobrim, ja secinājumi izrādītos pamatoti.

5.   Iesaistītās personas

| (6) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, piegādātājus, importētājus un patērētājus, kā arī patērētāju un ražotāju apvienības, eksportētājus un attiecīgo valstu pārstāvjus. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, piegādātājus, importētājus un patērētājus, kā arī patērētāju un ražotāju apvienības, eksportētājus un attiecīgo valstu pārstāvjus. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu.

| (7) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no 12 ražotājiem, 10 patērētājiem, trim importētājiem, vienas Eiropas ražotāju apvienības, vienas Austrijas un Vācijas ražotāju apvienības, vienas Vācijas patērētāju federācijas, divām apvienībām, kas pieder pie šīs federācijas, un vienas Eiropas patērētāju apvienības. |
| --- | --- |

(7)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, lai tās tiktu uzklausītas. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no 12 ražotājiem, 10 patērētājiem, trim importētājiem, vienas Eiropas ražotāju apvienības, vienas Austrijas un Vācijas ražotāju apvienības, vienas Vācijas patērētāju federācijas, divām apvienībām, kas pieder pie šīs federācijas, un vienas Eiropas patērētāju apvienības.

| (8) | Turklāt Komisija saņēma iesniegumus no citiem ražotājiem, patērētājiem un importētājiem, kuri sniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Komisija saņēma iesniegumus no citiem ražotājiem, patērētājiem un importētājiem, kuri sniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (9) | To ražotāju un patērētāju vidū, kuri piedalījās izmeklēšanā, ir divas vertikāli integrētas grupas, kas ražo PSŠ (daļēji vai pilnībā) pašu patēriņam. |
| --- | --- |

(9)

To ražotāju un patērētāju vidū, kuri piedalījās izmeklēšanā, ir divas vertikāli integrētas grupas, kas ražo PSŠ (daļēji vai pilnībā) pašu patēriņam.

| (10) | Visbeidzot savu viedokli ar savas valsts iestāžu palīdzību pauda viena Ķīnas eksportētāju apvienība un divi Korejas eksportētāji. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot savu viedokli ar savas valsts iestāžu palīdzību pauda viena Ķīnas eksportētāju apvienība un divi Korejas eksportētāji.

| (11) | Eksportētāji no Baltkrievijas un Saūda Arābijas savu viedokli nepauda. Turklāt neviena persona nesniedza komentārus par pasākumiem attiecībā uz šīm divām valstīm. |
| --- | --- |

(11)

Eksportētāji no Baltkrievijas un Saūda Arābijas savu viedokli nepauda. Turklāt neviena persona nesniedza komentārus par pasākumiem attiecībā uz šīm divām valstīm.

| (12) | Komisija izskatīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai pasākumu turpmāka piemērošana ir vai nav pretrunā Kopienas interesēm. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu uzņēmumos:






  a) | Kopienas ražotāji:






  — | Silon (Čehija), |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija izskatīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai pasākumu turpmāka piemērošana ir vai nav pretrunā Kopienas interesēm. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu uzņēmumos:

a)

Kopienas ražotāji:

—

Silon (Čehija),

| — | Trevira GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Vācija),

| — | Advansa (Vācija), |
| --- | --- |

—

Advansa (Vācija),

| — | Wellman International Ltd (Īrija); |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Īrija);

| b) | Kopienas patērētāji:






  — | PGI Nonwovens B.V. (Nīderlande), |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas patērētāji:

—

PGI Nonwovens B.V. (Nīderlande),

| — | Libeltex BVBA (Beļģija), |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Beļģija),

| — | Lück GmbH (Vācija); |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Vācija);

| c) | Kopienas patērētājs un ražotājs:






  — | ORV Manufacturing SpA (Itālija); |
| --- | --- | --- |

c)

Kopienas patērētājs un ražotājs:

—

ORV Manufacturing SpA (Itālija);

| d) | patērētāju apvienības:






  — | Gesamtverband Textil + Mode (Vācijas Tekstila un modes industrijas konfederācija), |
| --- | --- | --- |

d)

patērētāju apvienības:

—

Gesamtverband Textil + Mode (Vācijas Tekstila un modes industrijas konfederācija),

| — | Edana (Eiropas Vienreizējai lietošanai paredzēto un neausto materiālu apvienība). |
| --- | --- |

—

Edana (Eiropas Vienreizējai lietošanai paredzēto un neausto materiālu apvienība).

6.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšanas periods (“IP”) attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. Novērtēšanai būtisko tendenču izskatīšana notika laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanas periods (“IP”) attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. Novērtēšanai būtisko tendenču izskatīšana notika laikposmā no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

| (14) | Jāatzīmē, ka iepriekšējā izmeklēšanā izmeklēšanas periods attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un novērtēšanai būtisko tendenču izskatīšana notika laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(14)

Jāatzīmē, ka iepriekšējā izmeklēšanā izmeklēšanas periods attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim un novērtēšanai būtisko tendenču izskatīšana notika laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (15) | Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas 1. līdz 3. apsvērumā minētajās izmeklēšanās: nekārstas, neķemmētas vai citādi vērpšanai neapstrādātas poliestera sintētiskas štāpeļšķiedras. Pašreiz tās klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Parasti tās sauc par poliestera štāpeļšķiedrām (“PSŠ”). |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas 1. līdz 3. apsvērumā minētajās izmeklēšanās: nekārstas, neķemmētas vai citādi vērpšanai neapstrādātas poliestera sintētiskas štāpeļšķiedras. Pašreiz tās klasificē ar KN kodu 5503 20 00. Parasti tās sauc par poliestera štāpeļšķiedrām (“PSŠ”).

| (16) | Ražojums ir izejmateriāls, ko izmanto dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. Kopiena izmanto PSŠ vai nu vērpšanai, t. i., lai izgatavotu pavedienus tekstilmateriālu ražošanai, kas sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnu un vilnu, vai neaustiem materiāliem, piemēram, pildīšanai, t. i., dažu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu, automobiļu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ražojums ir izejmateriāls, ko izmanto dažādos tekstilizstrādājumu ražošanas procesa posmos. Kopiena izmanto PSŠ vai nu vērpšanai, t. i., lai izgatavotu pavedienus tekstilmateriālu ražošanai, kas sajaukti ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnu un vilnu, vai neaustiem materiāliem, piemēram, pildīšanai, t. i., dažu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu, automobiļu sēdekļu un jaku pildīšanai vai polsterēšanai.

C.   SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Kopienā

| (17) | Nosakot kopējo Kopienas patēriņu, izmantoja Eurostat statistikas datus par importu un eksportu un datus par Kopienas ražošanas nozares (kā definēta 26. apsvērumā) un citu Kopienas ražotāju saražoto apjomu.
  1.   tabula









  Kopienas patēriņš | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Nosakot kopējo Kopienas patēriņu, izmantoja Eurostat statistikas datus par importu un eksportu un datus par Kopienas ražošanas nozares (kā definēta 26. apsvērumā) un citu Kopienas ražotāju saražoto apjomu.

1.   tabula

Kopienas patēriņš

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Apjoms (tonnās)

834 141

843 579

822 509

823 667

Indekss (2004. gads = 100)

100

101

99

99

| (18) | Kā parādīts 1. tabulā, PSŠ patēriņš attiecīgajā periodā ir nedaudz samazinājies. Šī tendence ir acīmredzamā pretrunā situācijai, ko pārbaudīja iepriekšējā izmeklēšanā, kad patēriņš Kopienā, kā norādīts regulā, ar kuru piemēro pagaidu maksājumus (8), minētajā izmeklēšanā attiecīgajā laikposmā (2002.–2005. g.) palielinājās par 3 %. |
| --- | --- |

(18)

Kā parādīts 1. tabulā, PSŠ patēriņš attiecīgajā periodā ir nedaudz samazinājies. Šī tendence ir acīmredzamā pretrunā situācijai, ko pārbaudīja iepriekšējā izmeklēšanā, kad patēriņš Kopienā, kā norādīts regulā, ar kuru piemēro pagaidu maksājumus (8), minētajā izmeklēšanā attiecīgajā laikposmā (2002.–2005. g.) palielinājās par 3 %.

2.   Imports no Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas

| (19) | Importa apjoms Kopienā no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2004. gada līdz IP samazinājās par 28 %, un tirgus daļa samazinājās no 24,4 % līdz 18 %, turpretim cenas pieauga par 16 %. Šo datu pamatā ir Eurostat statistiskā informācija.
  2.   tabula









  Imports no attiecīgajām valstīm | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koreja |
| Apjoms (tonnās) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Tirgus daļa | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| ĶTR |
| Apjoms (tonnās) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Tirgus daļa | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Baltkrievija |
| Apjoms (tonnās) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Tirgus daļa | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saūda Arābija |
| Apjoms (tonnās) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Tirgus daļa | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Kopā attiecīgajās valstīs |
| Apjoms (tonnās) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Tirgus daļa | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Importa apjoms Kopienā no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2004. gada līdz IP samazinājās par 28 %, un tirgus daļa samazinājās no 24,4 % līdz 18 %, turpretim cenas pieauga par 16 %. Šo datu pamatā ir Eurostat statistiskā informācija.

2.   tabula

Imports no attiecīgajām valstīm

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Koreja

Apjoms (tonnās)

122 260

108 407

111 967

133 574

Indekss (2004. gads = 100)

100

87

92

109

Tirgus daļa

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Cenas tūkstošos EUR/t

0,987

1,115

1,079

1,114

Indekss (2004. gads = 100)

100

113

109

113

ĶTR

Apjoms (tonnās)

45 713

38 103

2 283

8 935

Indekss (2004. gads = 100)

100

83

5

20

Tirgus daļa

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Cenas tūkstošos EUR/t

0,92

0,97

1,06

1,10

Indekss (2004. gads = 100)

100

105

115

120

Baltkrievija

Apjoms (tonnās)

1 771

153

81

43

Indekss (2004. gads = 100)

100

8

4,5

2,4

Tirgus daļa

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Cenas tūkstošos EUR/t

0,97

1,17

1,16

1,26

Indekss (2004. gads = 100)

100

121

120

130

Saūda Arābija

Apjoms (tonnās)

27 805

6 433

450

72

Indekss (2004. gads = 100)

100

23

2

0,3

Tirgus daļa

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Cenas tūkstošos EUR/t

0,93

1,05

1,21

0,9

Indekss (2004. gads = 100)

100

113

130

97

Kopā attiecīgajās valstīs

Apjoms (tonnās)

197 549

153 096

114 781

142 624

Indekss (2004. gads = 100)

100

77

58

72

Tirgus daļa

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Cenas tūkstošos EUR/t

0,96

1,08

1,08

1,11

Indekss (2004. gads = 100)

100

112

112

116

| (20) | Straujais importa apjoma pieaugums no Korejas IP bija galvenokārt saistīts ar pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanu par importu no Taivānas 2007. gada pirmajā semestrī (9). Gan Koreja, gan Taivāna ir viegli kūstoša poliestera (“VKP”) un doba savienota silikonizēta poliestera (“DSS”) galvenie piegādātājas. Par Taivānas preču importu piemēroto pagaidu maksājumu līmenis dažiem uzņēmumiem sasniedza 29,5 %, tāpēc Kopienas importētāji nolēma izmantot VKP un DSS no Korejas, kur antidempinga maksājumu līmenis bija ievērojami zemāks. |
| --- | --- |

(20)

Straujais importa apjoma pieaugums no Korejas IP bija galvenokārt saistīts ar pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanu par importu no Taivānas 2007. gada pirmajā semestrī (9). Gan Koreja, gan Taivāna ir viegli kūstoša poliestera (“VKP”) un doba savienota silikonizēta poliestera (“DSS”) galvenie piegādātājas. Par Taivānas preču importu piemēroto pagaidu maksājumu līmenis dažiem uzņēmumiem sasniedza 29,5 %, tāpēc Kopienas importētāji nolēma izmantot VKP un DSS no Korejas, kur antidempinga maksājumu līmenis bija ievērojami zemāks.

3.   Imports no citām trešām valstīm. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas

3.   tabula

| Imports no citām trešām valstīm | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Tirgus daļa | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Imports no citām trešām valstīm

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Apjoms (tonnās)

171 633

225 748

278 392

256 291

Indekss (2004. gads = 100)

100

132

162

149

Tirgus daļa

21 %

28 %

35 %

32 %

Cenas tūkstošos EUR/t

1,09

1,20

1,15

1,15

Indekss (2004. gads = 100)

100

110

106

106

| (21) | Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm ir pieaudzis par 49 %. Šāda pieauguma iemesls ir saistīts ar antidempinga maksājumu piemērošanu par importu no Saūda Arābijas un ĶTR 2005. gada martā un ar antidempinga pasākumu atcelšanu attiecībā uz importu no Indonēzijas, Taizemes un Indijas 2006. gada oktobrī. |
| --- | --- |

(21)

Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm ir pieaudzis par 49 %. Šāda pieauguma iemesls ir saistīts ar antidempinga maksājumu piemērošanu par importu no Saūda Arābijas un ĶTR 2005. gada martā un ar antidempinga pasākumu atcelšanu attiecībā uz importu no Indonēzijas, Taizemes un Indijas 2006. gada oktobrī.

| (22) | Tādējādi kopumā imports šajā laikposmā pieauga no apmēram 370 tūkstošiem kilotonnu līdz apmēram 400 tūkstošiem kilotonnu. Ja izmanto iepriekšējās izmeklēšanas periodu kā sākumpunktu, tad pieaugums ir bijis no apmēram 380 tūkstošiem kilotonnu līdz apmēram 400 tūkstošiem kilotonnu. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi kopumā imports šajā laikposmā pieauga no apmēram 370 tūkstošiem kilotonnu līdz apmēram 400 tūkstošiem kilotonnu. Ja izmanto iepriekšējās izmeklēšanas periodu kā sākumpunktu, tad pieaugums ir bijis no apmēram 380 tūkstošiem kilotonnu līdz apmēram 400 tūkstošiem kilotonnu.

D.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES SITUĀCIJA

1.   Sadarbības līmenis

| (23) | IP Kopienā PSŠ ražoja 19 ražotāji. Kopienas ražotāju sadarbības līmenis šajā izmeklēšanā bija ļoti augsts. No 19 Kopienas ražotājiem 12 ražotāji, kas saražo 70 % no produkcijas, pilnībā sadarbojās. Pārējie Kopienas ražotāji iesniedza dokumentus saistībā ar izmeklēšanu, bet nesadarbojās pilnībā. Turklāt savus komentārus iesniedza arī divas ražotāju apvienības (CIRFS un IVC) (10). Turklāt visi Kopienas ražotāji sniedza informāciju par savu produkciju. Ja ņem vērā visus saņemtos dokumentus (no individuālajiem ražotājiem un apvienībām), var secināt, ka Kopienas ražotāji, kas saražo 88 % no saražotā apjoma Kopienā, ir pauduši savu viedokli un ir pret pasākumu piemērošanas izbeigšanu. Šis sadarbības līmenis ir ievērojami augstāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā, kad tikai trīs uzņēmumi, kas saražoja nedaudz vairāk nekā 25 % no saražotā apjoma Kopienā, un viena ražotāju apvienība (CIRFS) sadarbojās ar Komisiju un pēc tam atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(23)

IP Kopienā PSŠ ražoja 19 ražotāji. Kopienas ražotāju sadarbības līmenis šajā izmeklēšanā bija ļoti augsts. No 19 Kopienas ražotājiem 12 ražotāji, kas saražo 70 % no produkcijas, pilnībā sadarbojās. Pārējie Kopienas ražotāji iesniedza dokumentus saistībā ar izmeklēšanu, bet nesadarbojās pilnībā. Turklāt savus komentārus iesniedza arī divas ražotāju apvienības (CIRFS un IVC) (10). Turklāt visi Kopienas ražotāji sniedza informāciju par savu produkciju. Ja ņem vērā visus saņemtos dokumentus (no individuālajiem ražotājiem un apvienībām), var secināt, ka Kopienas ražotāji, kas saražo 88 % no saražotā apjoma Kopienā, ir pauduši savu viedokli un ir pret pasākumu piemērošanas izbeigšanu. Šis sadarbības līmenis ir ievērojami augstāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā, kad tikai trīs uzņēmumi, kas saražoja nedaudz vairāk nekā 25 % no saražotā apjoma Kopienā, un viena ražotāju apvienība (CIRFS) sadarbojās ar Komisiju un pēc tam atsauca sūdzību.

| (24) | Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Kopienas ražotāju situāciju. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Kopienas ražotāju situāciju.

2.   Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (25) | Kā tika norādīts iepriekš, IP Kopienā PSŠ izgatavoja 19 ražotāji. Tādējādi pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē šie 19 ražotāji veido kopējo Kopienas produkcijas apjomu. |
| --- | --- |

(25)

Kā tika norādīts iepriekš, IP Kopienā PSŠ izgatavoja 19 ražotāji. Tādējādi pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē šie 19 ražotāji veido kopējo Kopienas produkcijas apjomu.

| (26) | 12 Kopienas ražotāji (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH un Wellman International Ltd) pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. IP tie saražoja 347 640 tonnas, un tās veidoja 70 % no Kopienas produkcijas apjoma. Līdz ar to tie IP pārstāvēja lielāko daļu no attiecīgā ražojuma kopējā Kopienas produkcijas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(26)

12 Kopienas ražotāji (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH un Wellman International Ltd) pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. IP tie saražoja 347 640 tonnas, un tās veidoja 70 % no Kopienas produkcijas apjoma. Līdz ar to tie IP pārstāvēja lielāko daļu no attiecīgā ražojuma kopējā Kopienas produkcijas apjoma Kopienā.

| (27) | Tāpēc uzskatīja, ka 12 Kopienas ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari. Turpmāk tekstā tie ir “Kopienas ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(27)

Tāpēc uzskatīja, ka 12 Kopienas ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē pārstāvēja Kopienas ražošanas nozari. Turpmāk tekstā tie ir “Kopienas ražošanas nozare”.

3.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija

| (28) | Laikposmā no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotais apjoms un tirgus daļa attīstījās šādi.
  4.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Tirgus daļa | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Laikposmā no 2004. gada līdz IP Kopienas ražošanas nozares saražotais apjoms un tirgus daļa attīstījās šādi.

4.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Ražošanas apjoms (tonnās)

317 450

307 043

321 127

347 640

Indekss (2004. gads = 100)

100

97

101

110

Tirgus daļa

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Pēc samazinājuma 2005. gadā Kopienas produkcijas apjoms ir pieaudzis par 10 % salīdzinājumā ar situāciju 2004. gadā. Šis pieaugums inter alia ir saistīts ar jaunu PSŠ rūpnīcu izveidošanu Polijā un Rumānijā 2006. gadā. Paredzams, ka nākotnē saražotais apjoms turpinās pieaugt, konsolidējot iepriekšminēto rūpnīcu darbību un Bulgārijā sākot darbību jaunai rūpnīcai ar gada jaudu no 12 000 līdz 14 500 tonnām. Tirgus daļa arī samazinājās 2005. gadā un palielinājās 2006. un 2007. gadā. Ja salīdzinām šo tabulu ar Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjomu iepriekšējā izmeklēšanā (kā minēts 70. apsvērumā regulā, ar kuru piemēro pagaidu maksājumus) (11) attiecīgajā periodā (2002.–2005. g.), tendence ir mainījusies. Patiešām, laikposmā no 2002. gada līdz 2005. gadam šīs Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās par 9 %, turpretim šajā izmeklēšanā aplūkotajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoms palielinājās par 10 %. Attiecībā uz tirgus daļu situācija arī ir atšķirīga. Patiešām, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa iepriekšējā izmeklēšanā samazinājās par 2,3 procentpunktiem, turpretim šajā izmeklēšanā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par gandrīz 5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(29)

Pēc samazinājuma 2005. gadā Kopienas produkcijas apjoms ir pieaudzis par 10 % salīdzinājumā ar situāciju 2004. gadā. Šis pieaugums inter alia ir saistīts ar jaunu PSŠ rūpnīcu izveidošanu Polijā un Rumānijā 2006. gadā. Paredzams, ka nākotnē saražotais apjoms turpinās pieaugt, konsolidējot iepriekšminēto rūpnīcu darbību un Bulgārijā sākot darbību jaunai rūpnīcai ar gada jaudu no 12 000 līdz 14 500 tonnām. Tirgus daļa arī samazinājās 2005. gadā un palielinājās 2006. un 2007. gadā. Ja salīdzinām šo tabulu ar Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjomu iepriekšējā izmeklēšanā (kā minēts 70. apsvērumā regulā, ar kuru piemēro pagaidu maksājumus) (11) attiecīgajā periodā (2002.–2005. g.), tendence ir mainījusies. Patiešām, laikposmā no 2002. gada līdz 2005. gadam šīs Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās par 9 %, turpretim šajā izmeklēšanā aplūkotajā laikposmā Kopienas ražošanas nozares produkcijas apjoms palielinājās par 10 %. Attiecībā uz tirgus daļu situācija arī ir atšķirīga. Patiešām, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa iepriekšējā izmeklēšanā samazinājās par 2,3 procentpunktiem, turpretim šajā izmeklēšanā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par gandrīz 5 procentpunktiem.

3.1.   Ražošanas jauda un jaudas izmantošana

| (30) | Laikposmā no 2004. gada līdz 2005. gadam jauda samazinājās par 6 %. Sākot no 2006. gada, jauda sāka palielināties, un IP tā sasniedza gandrīz 413 000 tonnu līmeni (kas ir gandrīz par 13 % augstāks nekā 2004. gadā). Šis pieaugums bija galvenokārt saistīts ar to, ka divi no ražotājiem, kas sadarbojās, ir izveidojuši jaunas rūpnīcas Polijā un Rumānijā, kuras 2006. gadā sāka darbību. Jaudas izmantošana attiecīgajā periodā samazinājās par 2,4 procentpunktiem. Šā samazinājuma iemesls, visticamāk, bija saistīts ar jaunu jaudu uzstādīšanu un patēriņa samazināšanos Kopienā. Dati par ražošanas jaudu ir pilnīgā pretrunā datiem, kas iegūti iepriekšējā izmeklēšanā, kad Kopienas ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā (2002.–2005. g.) samazinājās par 9 %.
  5.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jauda tonnās | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Jaudas izmantošana | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

Laikposmā no 2004. gada līdz 2005. gadam jauda samazinājās par 6 %. Sākot no 2006. gada, jauda sāka palielināties, un IP tā sasniedza gandrīz 413 000 tonnu līmeni (kas ir gandrīz par 13 % augstāks nekā 2004. gadā). Šis pieaugums bija galvenokārt saistīts ar to, ka divi no ražotājiem, kas sadarbojās, ir izveidojuši jaunas rūpnīcas Polijā un Rumānijā, kuras 2006. gadā sāka darbību. Jaudas izmantošana attiecīgajā periodā samazinājās par 2,4 procentpunktiem. Šā samazinājuma iemesls, visticamāk, bija saistīts ar jaunu jaudu uzstādīšanu un patēriņa samazināšanos Kopienā. Dati par ražošanas jaudu ir pilnīgā pretrunā datiem, kas iegūti iepriekšējā izmeklēšanā, kad Kopienas ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā (2002.–2005. g.) samazinājās par 9 %.

5.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Jauda tonnās

366 062

344 872

378 931

412 916

Indekss (2004. gads = 100)

100

94

103,5

112,7

Jaudas izmantošana

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2.   Apgrozījums un pārdošanas apjomi

6.   tabula

| | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums tūkstošos EUR | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Pārdošanas apjomi Kopienā (tonnās) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Apgrozījums tūkstošos EUR

391 259

388 502

403 189

443 540

Indekss (2004. gads = 100)

100

99

103

113

Pārdošanas apjomi Kopienā (tonnās)

281 083

259 314

272 553

300 051

Indekss (2004. gads = 100)

100

92

97

107

| (31) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares apgrozījums Kopienā un pārdotās PSŠ daudzums palielinājās attiecīgi par 13 % un 7 %. Šie pieaugumi ir saistīti ar to, ka 2006. gadā Polijā un Rumānijā darbību sāka divas jaunas rūpnīcas. Ja salīdzinām šos datus ar iepriekšējās izmeklēšanas datiem, kad attiecīgajā periodā pārdošanas apjomi samazinājās par 1 %, situācija ir radikāli mainījusies, un pierādījumi liecina, ka Kopienas ražošanas nozarē ir pieliktas lielas pūles, lai apmierinātu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(31)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares apgrozījums Kopienā un pārdotās PSŠ daudzums palielinājās attiecīgi par 13 % un 7 %. Šie pieaugumi ir saistīti ar to, ka 2006. gadā Polijā un Rumānijā darbību sāka divas jaunas rūpnīcas. Ja salīdzinām šos datus ar iepriekšējās izmeklēšanas datiem, kad attiecīgajā periodā pārdošanas apjomi samazinājās par 1 %, situācija ir radikāli mainījusies, un pierādījumi liecina, ka Kopienas ražošanas nozarē ir pieliktas lielas pūles, lai apmierinātu pieprasījumu.

3.3.   Pārdošanas cenas un izmaksas

| (32) | Pārdošanas cena par Kopienas ražošanas nozares saražoto vienību ES attiecīgajā periodā palielinājās par 6,2 % (no 1 392 EUR/t 2004. gadā līdz 1 478 EUR/t IP). Taču kopš 2005. gada ir bijis neliels cenu samazinājums. Vidējās izmaksas pieauga par 9,7 % (no 1 388 EUR/t 2004. gadā līdz 1 523 EUR/t IP). Šis izmaksu pieaugums bija saistīts galvenokārt ar to, ka ievērojami pieauga lielākās daļas izejmateriālu vidējās izmaksas (tāpēc, ka pasaulē pieauga naftas cenas). Šie skaitļi rāda, ka, lai izvairītos no tirgus daļas zaudēšanas, Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā segt ražošanas izmaksas ar pārdošanas cenām. Cenu pieaugums Kopienas ražošanas nozarei bija daudz mērenāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais, kad tas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.
  7.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (tūkstoši EUR/t) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Indekss | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Vidējās svērtās izmaksas (EUR/t) | 1 388 | 1 511 | 1 556 | 1 523 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Pārdošanas cena par Kopienas ražošanas nozares saražoto vienību ES attiecīgajā periodā palielinājās par 6,2 % (no 1 392 EUR/t 2004. gadā līdz 1 478 EUR/t IP). Taču kopš 2005. gada ir bijis neliels cenu samazinājums. Vidējās izmaksas pieauga par 9,7 % (no 1 388 EUR/t 2004. gadā līdz 1 523 EUR/t IP). Šis izmaksu pieaugums bija saistīts galvenokārt ar to, ka ievērojami pieauga lielākās daļas izejmateriālu vidējās izmaksas (tāpēc, ka pasaulē pieauga naftas cenas). Šie skaitļi rāda, ka, lai izvairītos no tirgus daļas zaudēšanas, Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā segt ražošanas izmaksas ar pārdošanas cenām. Cenu pieaugums Kopienas ražošanas nozarei bija daudz mērenāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais, kad tas attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %.

7.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Vidējā svērtā cena (tūkstoši EUR/t)

1,39

1,50

1,48

1,48

Indekss

100

107

106

106

Vidējās svērtās izmaksas (EUR/t)

1 388

1 511

1 556

1 523

Indekss (2004. gads = 100)

100

109

112

109,7

3.4.   Nodarbinātība un algas

| (33) | Laikposmā no 2004. gada līdz IP nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 17,8 % un darbinieka vidējā alga samazinājās par 10 %. Lai gan PSŠ ražošana nav darbietilpīga, jaudas un saražotā apjoma pieaugums bija saistīts ar ievērojamu darba vietu skaita pieaugumu. Iepriekšējā izmeklēšanā attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis samazinājās par 19 %, un vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku palielinājās par vairāk nekā 30 % – atkal situācija ir pilnīgi atšķirīga.
  8.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par darbinieku mēnesī | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Laikposmā no 2004. gada līdz IP nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 17,8 % un darbinieka vidējā alga samazinājās par 10 %. Lai gan PSŠ ražošana nav darbietilpīga, jaudas un saražotā apjoma pieaugums bija saistīts ar ievērojamu darba vietu skaita pieaugumu. Iepriekšējā izmeklēšanā attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis samazinājās par 19 %, un vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku palielinājās par vairāk nekā 30 % – atkal situācija ir pilnīgi atšķirīga.

8.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Nodarbinātība

1 743

1 660

1 944

2 053

Indekss (2004. gads = 100)

100

95

111,5

118

Vidējās darbaspēka izmaksas par darbinieku mēnesī

3 191

3 411

3 015

2 859

Indekss (2004. gads = 100)

100

107

94

90

3.5.   Rentabilitāte

| (34) | Attiecīgā ražojuma pārdošanas rentabilitāte (12) nesaistītiem klientiem Kopienā ir ievērojami pasliktinājusies neatkarīgi no tā, vai sākumpunkts ir 2004. vai 2005. gads. Tātad situācija ir ievērojami pasliktinājusies.
  9.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Attiecīgā ražojuma pārdošanas rentabilitāte (12) nesaistītiem klientiem Kopienā ir ievērojami pasliktinājusies neatkarīgi no tā, vai sākumpunkts ir 2004. vai 2005. gads. Tātad situācija ir ievērojami pasliktinājusies.

9.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Rentabilitāte

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6.   Ieguldījumi

10.   tabula

| | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi tūkstošos EUR | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004. gads

2005. gads

2006. gads

RIP

Ieguldījumi tūkstošos EUR

15 604

16 580

39 865

32 618

Indekss (2004. gads = 100)

100

106

255

209

| (35) | Laikposmā no 2004. gada līdz IP ieguldījumu līmenis Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 109 %. Šis pieaugums lielā mērā ir izskaidrojams ar jaunu rūpnīcu izveidošanu Polijā un Rumānijā, kuras 2006. gadā sāka darbību. |
| --- | --- |

(35)

Laikposmā no 2004. gada līdz IP ieguldījumu līmenis Kopienas ražošanas nozarē pieauga par 109 %. Šis pieaugums lielā mērā ir izskaidrojams ar jaunu rūpnīcu izveidošanu Polijā un Rumānijā, kuras 2006. gadā sāka darbību.

3.7.   Secinājums par ražotāju situāciju

| (36) | Izmeklēšanā tika secināts, ka pretēji 3. apsvērumā minētajai procedūrai Kopienas ražošanas nozare palielina interesi par šo izstrādājumu un tā ražošanu un ka tās dzīvotspēja ir nostiprināta. |
| --- | --- |

(36)

Izmeklēšanā tika secināts, ka pretēji 3. apsvērumā minētajai procedūrai Kopienas ražošanas nozare palielina interesi par šo izstrādājumu un tā ražošanu un ka tās dzīvotspēja ir nostiprināta.

| (37) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu par gandrīz 5 procentpunktiem. Taču šis pieaugums ir panākts periodā, kad patēriņš samazinājās par vairāk nekā 1 %. |
| --- | --- |

(37)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare ir spējusi palielināt savu tirgus daļu par gandrīz 5 procentpunktiem. Taču šis pieaugums ir panākts periodā, kad patēriņš samazinājās par vairāk nekā 1 %.

| (38) | Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena pieauga par 6 %, bet no 2005. gada ir bijis neliels samazinājums. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā tas, ka atbilstīgi skaidrojumam 32. apsvērumā šis cenas pieaugums notika laikā, kad izmaksas pieauga par 10 %. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena pieauga par 6 %, bet no 2005. gada ir bijis neliels samazinājums. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā tas, ka atbilstīgi skaidrojumam 32. apsvērumā šis cenas pieaugums notika laikā, kad izmaksas pieauga par 10 %.

| (39) | Turklāt divu jaunu rūpnīcu atvēršanas rezultātā ir ievērojami pieauguši nodarbinātības rādītāji (13). Attiecībā uz rentabilitāti pēdējo gadu laikā situācija ir pasliktinājusies, lai gan no 2006. gada līdz IP ir bijis uzlabojums. Lai varētu saglabāt stāvokli tirgū, Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdot ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt divu jaunu rūpnīcu atvēršanas rezultātā ir ievērojami pieauguši nodarbinātības rādītāji (13). Attiecībā uz rentabilitāti pēdējo gadu laikā situācija ir pasliktinājusies, lai gan no 2006. gada līdz IP ir bijis uzlabojums. Lai varētu saglabāt stāvokli tirgū, Kopienas ražošanas nozare ir spiesta pārdot ar zaudējumiem.

| (40) | Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozare zināmā mērā ir guvusi labumu no antidempinga pasākumiem, ko piemēro importam no attiecīgajām valstīm, tā nav atguvusies no dempinga pagātnē un joprojām ir trauslā un neaizsargātā situācijā. Ja pasākumu piemērošana beigtos, imports tādā pašā un/vai paaugstinātā līmenī no attiecīgajām valstīm, visticamāk, pasliktinātu šo situāciju. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozare zināmā mērā ir guvusi labumu no antidempinga pasākumiem, ko piemēro importam no attiecīgajām valstīm, tā nav atguvusies no dempinga pagātnē un joprojām ir trauslā un neaizsargātā situācijā. Ja pasākumu piemērošana beigtos, imports tādā pašā un/vai paaugstinātā līmenī no attiecīgajām valstīm, visticamāk, pasliktinātu šo situāciju.

4.   Importa attīstība, ja pasākumi tiktu atcelti

4.1.   Neizmantotās jaudas

| (41) | Rezerves jauda ĶTR ir apmēram 3 miljoni tonnu, kas ir 3,5 reizes vairāk nekā kopējais Kopienas patēriņš. Šī rezerves jauda ir pieaugusi par 37 % no 2005. gada (gada, kad importam no ĶTR sāka piemērot antidempinga pasākumus). Attiecībā uz Koreju rezerves jauda nākamajā gadā būs 114 000 tonnu, kas atbilst 14 % no kopējā Kopienas patēriņa. Pat tad, ja daļa no šīs rezerves jaudas atbilst uzņēmumam, attiecībā uz kuru piemēro 0 % antidempinga maksājumu, lielākā tās daļa atbilst uzņēmumiem, kuriem piemēro antidempinga maksājumus. Dati par Saūda Arābiju nav pieejami. Attiecībā uz Baltkrieviju nav jāveic uz nākotni vērsta analīze par rezerves jaudu, jo pasākumus beidza piemērot 2007. gada oktobrī. Ja pasākumus atceltu, šo valstu rezerves jaudu varētu novirzīt uz Kopienu. |
| --- | --- |

(41)

Rezerves jauda ĶTR ir apmēram 3 miljoni tonnu, kas ir 3,5 reizes vairāk nekā kopējais Kopienas patēriņš. Šī rezerves jauda ir pieaugusi par 37 % no 2005. gada (gada, kad importam no ĶTR sāka piemērot antidempinga pasākumus). Attiecībā uz Koreju rezerves jauda nākamajā gadā būs 114 000 tonnu, kas atbilst 14 % no kopējā Kopienas patēriņa. Pat tad, ja daļa no šīs rezerves jaudas atbilst uzņēmumam, attiecībā uz kuru piemēro 0 % antidempinga maksājumu, lielākā tās daļa atbilst uzņēmumiem, kuriem piemēro antidempinga maksājumus. Dati par Saūda Arābiju nav pieejami. Attiecībā uz Baltkrieviju nav jāveic uz nākotni vērsta analīze par rezerves jaudu, jo pasākumus beidza piemērot 2007. gada oktobrī. Ja pasākumus atceltu, šo valstu rezerves jaudu varētu novirzīt uz Kopienu.

4.2.   Stimuli pārdošanas apjomu pārvirzīšanai uz Kopienu

| (42) | Dažus no pasaules lielākajiem eksporta tirgiem antidempinga maksājumi aizsargā no ĶTR un Korejas izcelsmes PSŠ importa. Patiešām, maksājumi par importu no ĶTR ir ieviesti Turcijā un ASV, un ASV tie sasniedz 44,3 %. Turklāt eksportam no Korejas piemēro antidempinga maksājumus no 0 % līdz 24,6 % apmērā Japānā, Turcijā, Pakistānā un ASV. Ja minētos pasākumus, kā minēts 4. apsvērumā, atcels, Eiropas Savienība būs nozīmīgākais zināma lieluma tirgus, kurā eksportam no ĶTR un Korejas nepiemēros antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(42)

Dažus no pasaules lielākajiem eksporta tirgiem antidempinga maksājumi aizsargā no ĶTR un Korejas izcelsmes PSŠ importa. Patiešām, maksājumi par importu no ĶTR ir ieviesti Turcijā un ASV, un ASV tie sasniedz 44,3 %. Turklāt eksportam no Korejas piemēro antidempinga maksājumus no 0 % līdz 24,6 % apmērā Japānā, Turcijā, Pakistānā un ASV. Ja minētos pasākumus, kā minēts 4. apsvērumā, atcels, Eiropas Savienība būs nozīmīgākais zināma lieluma tirgus, kurā eksportam no ĶTR un Korejas nepiemēros antidempinga pasākumus.

| (43) | Vairāki patērētāji minēja, ka ĶTR mazina stimulu eksportēt tādus izejmateriālus kā PSŠ. Šim argumentam nevar piekrist. Saskaņā ar pieejamajiem statistiskas datiem PSŠ tīrā plūsma ĶTR (salīdzinājums starp saražoto apjomu un iekšējo patēriņu) ir nepārtraukti pieaugusi, un turpmākajos gados, kā parādīts 11. tabulā, paredzams tās pieaugums.
  11.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gads | 2009. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tīrā plūsma (salīdzinot saražoto apjomu un iekšējo patēriņu) tūkstošos tonnu | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Vairāki patērētāji minēja, ka ĶTR mazina stimulu eksportēt tādus izejmateriālus kā PSŠ. Šim argumentam nevar piekrist. Saskaņā ar pieejamajiem statistiskas datiem PSŠ tīrā plūsma ĶTR (salīdzinājums starp saražoto apjomu un iekšējo patēriņu) ir nepārtraukti pieaugusi, un turpmākajos gados, kā parādīts 11. tabulā, paredzams tās pieaugums.

11.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

2007. gads

2008. gads

2009. gads

Tīrā plūsma (salīdzinot saražoto apjomu un iekšējo patēriņu) tūkstošos tonnu

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | Tā ir skaidra pazīme, ka PSŠ eksporta apjomi no ĶTR pieaug, un paredzams, ka nākotnē tie pieaugs, neraugoties uz apgalvojumu, lai ĶTR mazina stimulu veikt PSŠ eksportu. Tādējādi arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(44)

Tā ir skaidra pazīme, ka PSŠ eksporta apjomi no ĶTR pieaug, un paredzams, ka nākotnē tie pieaugs, neraugoties uz apgalvojumu, lai ĶTR mazina stimulu veikt PSŠ eksportu. Tādējādi arguments tiek noraidīts.

4.3.   Piegādes politikas virzieni

| (45) | Viena patērētāju apvienība norādīja, ka no PSŠ izgatavotas dzijas un neaustu materiālu ražotāji bieži ir acīmredzami ieinteresēti iegādāties ES izcelsmes šķiedras, lai ražotu noteiktas izcelsmes dziju un neaustus materiālus un eksportētu tos uz valstīm, ar kurām ir noslēgti preferenciāli nolīgumi. Taču patērētāju iesniegtie dati šajā izmeklēšanā parāda, ka 85–100 % no uzņēmumu apgrozījuma neaustu materiālu ražošanas nozarē saistībā ar ražojumiem, kuru sastāvā ir PSŠ, veido pārdošanas apjomi Kopienā. Līdz ar to izcelsmes noteikumi attiecībā uz eksportu uz valstīm, ar kurām ir noslēgti preferenciāli nolīgumi, PSŠ patērētājiem nevarētu būt nozīmīgi, iegādājoties ražojumu, pieņemt lēmumus par to izcelsmi. Tāpēc, kamēr nav iesniegti pierādījumi, kuri pamato minētās apvienības argumentu, šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(45)

Viena patērētāju apvienība norādīja, ka no PSŠ izgatavotas dzijas un neaustu materiālu ražotāji bieži ir acīmredzami ieinteresēti iegādāties ES izcelsmes šķiedras, lai ražotu noteiktas izcelsmes dziju un neaustus materiālus un eksportētu tos uz valstīm, ar kurām ir noslēgti preferenciāli nolīgumi. Taču patērētāju iesniegtie dati šajā izmeklēšanā parāda, ka 85–100 % no uzņēmumu apgrozījuma neaustu materiālu ražošanas nozarē saistībā ar ražojumiem, kuru sastāvā ir PSŠ, veido pārdošanas apjomi Kopienā. Līdz ar to izcelsmes noteikumi attiecībā uz eksportu uz valstīm, ar kurām ir noslēgti preferenciāli nolīgumi, PSŠ patērētājiem nevarētu būt nozīmīgi, iegādājoties ražojumu, pieņemt lēmumus par to izcelsmi. Tāpēc, kamēr nav iesniegti pierādījumi, kuri pamato minētās apvienības argumentu, šis arguments tiek noraidīts.

4.4.   Secinājums par importa attīstību, ja pasākumi tiktu atcelti

| (46) | Tādējādi tiek secināts, ka, ņemot vērā iepriekš apskatītos stimulus, pastāv iespēja, ka tad, ja atcels spēkā esošos antidempinga pasākumus, uz Kopienu eksportēs ievērojamu produkcijas daudzumu. |
| --- | --- |

(46)

Tādējādi tiek secināts, ka, ņemot vērā iepriekš apskatītos stimulus, pastāv iespēja, ka tad, ja atcels spēkā esošos antidempinga pasākumus, uz Kopienu eksportēs ievērojamu produkcijas daudzumu.

5.   Secinājums par Kopienas ražošanas nozari

| (47) | Kopienas ražošanas nozare ir pielikusi ievērojamas pūles, veicot ieguldījumus, kuri ir izmantoti, lai ievērojami attīstītos. Pēdējo gadu laikā Kopienas ražošanas nozares situācija ir ievērojami mainījusies, ko jo īpaši apliecina jaunas ražošanas nozares attīstīšanās Polijā un Rumānijā un paredzamā attīstība Bulgārijā. |
| --- | --- |

(47)

Kopienas ražošanas nozare ir pielikusi ievērojamas pūles, veicot ieguldījumus, kuri ir izmantoti, lai ievērojami attīstītos. Pēdējo gadu laikā Kopienas ražošanas nozares situācija ir ievērojami mainījusies, ko jo īpaši apliecina jaunas ražošanas nozares attīstīšanās Polijā un Rumānijā un paredzamā attīstība Bulgārijā.

| (48) | Neraugoties uz šīm atjaunotajām pūlēm attīstības un ieguldījumu ziņā, tomēr būtu jāpiebilst, kā tika minēts iepriekš, ka Kopienas ražošanas nozares situācija rentabilitātes ziņā joprojām ir nedroša. Visticamāk, ka būs ievērojams daudzums importa par dempinga cenām, ja antidempinga pasākumus atcels. |
| --- | --- |

(48)

Neraugoties uz šīm atjaunotajām pūlēm attīstības un ieguldījumu ziņā, tomēr būtu jāpiebilst, kā tika minēts iepriekš, ka Kopienas ražošanas nozares situācija rentabilitātes ziņā joprojām ir nedroša. Visticamāk, ka būs ievērojams daudzums importa par dempinga cenām, ja antidempinga pasākumus atcels.

| (49) | Lieli importa apjomi par dempinga cenām radītu papildu spiedienu uz cenām Kopienas ražošanas nozarē, samazinātu peļņas normu un rentabilitāti un palielinātu zaudējumus. Tā sekas varētu būt iespējama papildu ieguldījumu pārtraukšana, inovāciju mazināšanās, integrētas ražošanas nozares konkurētspējīgas pozīcijas erozija, ražošanas samazināšana un rūpnīcu slēgšana. |
| --- | --- |

(49)

Lieli importa apjomi par dempinga cenām radītu papildu spiedienu uz cenām Kopienas ražošanas nozarē, samazinātu peļņas normu un rentabilitāti un palielinātu zaudējumus. Tā sekas varētu būt iespējama papildu ieguldījumu pārtraukšana, inovāciju mazināšanās, integrētas ražošanas nozares konkurētspējīgas pozīcijas erozija, ražošanas samazināšana un rūpnīcu slēgšana.

| (50) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar ievērojamiem importa apjomiem no ĶTR, Korejas un Saūda Arābijas par dempinga cenām un ja netiktu veikti antidempinga pasākumi, tā rezultātā turpmāk pasliktinātos tās finansiālā situācija. Ievērojot to, tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana būtu pretrunā Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar ievērojamiem importa apjomiem no ĶTR, Korejas un Saūda Arābijas par dempinga cenām un ja netiktu veikti antidempinga pasākumi, tā rezultātā turpmāk pasliktinātos tās finansiālā situācija. Ievērojot to, tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana būtu pretrunā Kopienas ražošanas nozares interesēm.

E.   KOPIENAS PATĒRĒTĀJI

| (51) | Ražojumu, kuru sastāvā ir PSŠ, tirgus ir sadalīts šādi: a) vērpšanas materiāli (t. i., dzijas ražošana tekstilmateriālu izgatavošanai pēc tam, kad tām ir vai nav pievienotas citas šķiedras, piemēram, kokvilna vai vilna), b) neaustie materiāli: lokšņu un tīklu ražošana, nepārveidojot dzijā, izņemot papīru, un c) pildīšanas materiāli (t. i., dažu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu vai automobiļu sēdekļu, pildīšana vai polsterēšana). |
| --- | --- |

(51)

Ražojumu, kuru sastāvā ir PSŠ, tirgus ir sadalīts šādi: a) vērpšanas materiāli (t. i., dzijas ražošana tekstilmateriālu izgatavošanai pēc tam, kad tām ir vai nav pievienotas citas šķiedras, piemēram, kokvilna vai vilna), b) neaustie materiāli: lokšņu un tīklu ražošana, nepārveidojot dzijā, izņemot papīru, un c) pildīšanas materiāli (t. i., dažu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu vai automobiļu sēdekļu, pildīšana vai polsterēšana).

1.   Kopienas patērētāju sadarbības līmenis

| (52) | 16 rūpnieciskie patērētāji nosūtīja dokumentus saistībā ar šo izmeklēšanu. Tie pārstāv 17 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa un apmēram 13 % importa no attiecīgajām valstīm. Taču sadarbība pilnā apjomā tika panākta tikai ar 10 patērētājiem (14), kas pārstāv apmēram 12 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa (visi patērētāji, kas sadarbojās pilnā mērā, pieder pie neaustu materiālu un pildīšanas nozares). Attiecībā uz citiem patērētājiem, kuri sadarbojās daļēji, tikai viens darbojas vērpšanas nozarē. |
| --- | --- |

(52)

16 rūpnieciskie patērētāji nosūtīja dokumentus saistībā ar šo izmeklēšanu. Tie pārstāv 17 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa un apmēram 13 % importa no attiecīgajām valstīm. Taču sadarbība pilnā apjomā tika panākta tikai ar 10 patērētājiem (14), kas pārstāv apmēram 12 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa (visi patērētāji, kas sadarbojās pilnā mērā, pieder pie neaustu materiālu un pildīšanas nozares). Attiecībā uz citiem patērētājiem, kuri sadarbojās daļēji, tikai viens darbojas vērpšanas nozarē.

| (53) | Turklāt Gesamtverband Textil + Mode (Vācijas Tekstilrūpniecības federācija, kas pārstāv gan vērpšanas, gan neaustu materiālu nozari), divas apvienības, kas pieder pie šīs federācijas: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textielien e.V. (IVGT) un Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., un viena Eiropas apvienība, kas pārstāv neaustu materiālu nozares uzņēmumus, (EDANA), iesniedza dokumentus, lūdzot Komisiju izbeigt spēkā esošos pasākumus. Visi iepriekš minētie patērētāji ir vienas vai vairāku šo apvienību biedri. Šo apvienību pārstāvība atbilst apmēram 30 % no PSŠ kopējā patēriņa Kopienā. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt Gesamtverband Textil + Mode (Vācijas Tekstilrūpniecības federācija, kas pārstāv gan vērpšanas, gan neaustu materiālu nozari), divas apvienības, kas pieder pie šīs federācijas: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textielien e.V. (IVGT) un Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., un viena Eiropas apvienība, kas pārstāv neaustu materiālu nozares uzņēmumus, (EDANA), iesniedza dokumentus, lūdzot Komisiju izbeigt spēkā esošos pasākumus. Visi iepriekš minētie patērētāji ir vienas vai vairāku šo apvienību biedri. Šo apvienību pārstāvība atbilst apmēram 30 % no PSŠ kopējā patēriņa Kopienā.

| (54) | Atsevišķu patērētāju sadarbības līmenis šajā izskatīšanā ir augstāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā. Jāpiebilst arī, ka iepriekšējā izmeklēšanā savu viedokli pauda tikai tie patērētāji, kas atbalstīja maksājumu nepiemērošanu (apmēram 10 % no kopējā patēriņa), turpretim šajā izskatīšanā piedalījās arī patērētāji, kuri atbalsta antidempinga pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(54)

Atsevišķu patērētāju sadarbības līmenis šajā izskatīšanā ir augstāks nekā iepriekšējā izmeklēšanā. Jāpiebilst arī, ka iepriekšējā izmeklēšanā savu viedokli pauda tikai tie patērētāji, kas atbalstīja maksājumu nepiemērošanu (apmēram 10 % no kopējā patēriņa), turpretim šajā izskatīšanā piedalījās arī patērētāji, kuri atbalsta antidempinga pasākumu saglabāšanu.

2.   Patērētāju minētie argumenti

2.1.   Patērētāji, kas atbalsta pasākumu izbeigšanu

| (55) | Patērētāji, kas pārstāv apmēram 11 % kopējā PSŠ patēriņa un 10 % importa no attiecīgajām valstīm, minēja vairākus argumentus pret antidempinga maksājumu saglabāšanu. Visi šie patērētāji ir vienas vai vairāku to iepriekšminēto patērētāju apvienību biedri, kuras arī atbalsta pasākumu izbeigšanu. Argumenti, kurus izvirzīja patērētāji un apvienības, kas atbalsta izbeigšanu, ir apskatīti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(55)

Patērētāji, kas pārstāv apmēram 11 % kopējā PSŠ patēriņa un 10 % importa no attiecīgajām valstīm, minēja vairākus argumentus pret antidempinga maksājumu saglabāšanu. Visi šie patērētāji ir vienas vai vairāku to iepriekšminēto patērētāju apvienību biedri, kuras arī atbalsta pasākumu izbeigšanu. Argumenti, kurus izvirzīja patērētāji un apvienības, kas atbalsta izbeigšanu, ir apskatīti turpmāk tekstā.

| (56) | Pirmkārt, viņi apgalvo, ka ir nostādīti sarežģītā situācijā, jo pieaug konkurence attiecībā uz to gatavo produkciju no valstīm, kas pārorientējušās no PSŠ eksporta uz neaustas produkcijas eksportu (piemēram, ĶTR). Viņi apgalvo, ka tad, ja tiks izbeigti spēkā esošie pasākumi, viņi spēs iegūt lētāku šķiedru un tādējādi kļūs konkurētspējīgāki attiecībā uz gatavo produkciju, ko ieved no Āzijas. Ja samazinātos PSŠ tirgus cena, iespējams, palielinātos rentabilitāte. Jāņem vērā tas, ka viņu klienti galvenokārt ir nocenoto preču veikalu ķēdes, kurām viszemākā cena ir izšķiroša, un gatavai produkcijai piemērotā peļņas norma ir ļoti zema. |
| --- | --- |

(56)

Pirmkārt, viņi apgalvo, ka ir nostādīti sarežģītā situācijā, jo pieaug konkurence attiecībā uz to gatavo produkciju no valstīm, kas pārorientējušās no PSŠ eksporta uz neaustas produkcijas eksportu (piemēram, ĶTR). Viņi apgalvo, ka tad, ja tiks izbeigti spēkā esošie pasākumi, viņi spēs iegūt lētāku šķiedru un tādējādi kļūs konkurētspējīgāki attiecībā uz gatavo produkciju, ko ieved no Āzijas. Ja samazinātos PSŠ tirgus cena, iespējams, palielinātos rentabilitāte. Jāņem vērā tas, ka viņu klienti galvenokārt ir nocenoto preču veikalu ķēdes, kurām viszemākā cena ir izšķiroša, un gatavai produkcijai piemērotā peļņas norma ir ļoti zema.

| (57) | Attiecībā uz šiem argumentiem jāatzīmē, ka patērētāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, sniegtā informācija liecina par to, ka situācija rentabilitātes ziņā nav mainījusies, neraugoties uz antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes PSŠ 2005. gadā un gatavās produkcijas importa apjoma pieaugumu no šīs valsts. Tā rezultātā nav mainījusies arī PSŠ ietekme uz tās kopējām izmaksām, kā norādīts 12. tabulā.
  12.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| PSŠ kopējās izmaksas procentos no kopējām izmaksām | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

Attiecībā uz šiem argumentiem jāatzīmē, ka patērētāju, kas sadarbojās izmeklēšanā, sniegtā informācija liecina par to, ka situācija rentabilitātes ziņā nav mainījusies, neraugoties uz antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes PSŠ 2005. gadā un gatavās produkcijas importa apjoma pieaugumu no šīs valsts. Tā rezultātā nav mainījusies arī PSŠ ietekme uz tās kopējām izmaksām, kā norādīts 12. tabulā.

12.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Rentabilitāte

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

PSŠ kopējās izmaksas procentos no kopējām izmaksām

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Situācija tādējādi ir atšķirīga no iepriekšējās izmeklēšanas, kad jaunu antidempinga maksājumu, kas dažos gadījumos varēja sasniegt gandrīz 30 %, piemērošanai neapšaubāmi ir bijusi ievērojami negatīvāka ietekme uz PSŠ patērētāju izmaksu struktūru un iespēju izdarīt izdevīgus piedāvājumus klientiem. |
| --- | --- |

(58)

Situācija tādējādi ir atšķirīga no iepriekšējās izmeklēšanas, kad jaunu antidempinga maksājumu, kas dažos gadījumos varēja sasniegt gandrīz 30 %, piemērošanai neapšaubāmi ir bijusi ievērojami negatīvāka ietekme uz PSŠ patērētāju izmaksu struktūru un iespēju izdarīt izdevīgus piedāvājumus klientiem.

| (59) | Turklāt to apgrozījums Kopienā saistībā ar ražojumiem, kuru sastāvā ir PSŠ, aplūkotajā periodā ir palielinājies par vairāk nekā 10 %, kā norādīts 13. tabulā.
  13.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums (tūkstoši EUR) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Indekss 2004. gads = 100 | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Turklāt to apgrozījums Kopienā saistībā ar ražojumiem, kuru sastāvā ir PSŠ, aplūkotajā periodā ir palielinājies par vairāk nekā 10 %, kā norādīts 13. tabulā.

13.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Apgrozījums (tūkstoši EUR)

427 694

452 329

456 445

472 750

Indekss 2004. gads = 100

100

106

107

111

| (60) | Šie skaitļi rāda, ka gatavās produkcijas importa apjoma no ĶTR pieaugums kopš 2005. gada nav traucējis Kopienas PSŠ patērētājiem attīstīties un pārdot savas preces mazumtirgotājiem un saglabāt savu peļņas normu. Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz galīgajām cenām, ko maksā patērētāji, šajā ziņā netika minēts neviens arguments, turpretim iepriekšējā izmeklēšanā secināja, ka jaunu maksājumu, kas varētu sasniegt gandrīz 30 %, piemērošana varētu ietekmēt patērētājus. |
| --- | --- |

(60)

Šie skaitļi rāda, ka gatavās produkcijas importa apjoma no ĶTR pieaugums kopš 2005. gada nav traucējis Kopienas PSŠ patērētājiem attīstīties un pārdot savas preces mazumtirgotājiem un saglabāt savu peļņas normu. Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz galīgajām cenām, ko maksā patērētāji, šajā ziņā netika minēts neviens arguments, turpretim iepriekšējā izmeklēšanā secināja, ka jaunu maksājumu, kas varētu sasniegt gandrīz 30 %, piemērošana varētu ietekmēt patērētājus.

| (61) | Patērētāji, kas atbalsta pasākumu piemērošanas izbeigšanu, apgalvoja arī, ka Kopienā pieaug PSŠ cenas, neraugoties uz dolāra vērtības krišanos. Šis apgalvojums neatbilst datiem, kurus Komisija ieguvusi izmeklēšanas laikā. Lai gan 2005. gadā PSŠ cena strauji pieauga, tā pēc tam ir palikusi stabila, kā norādīts 7. tabulā attiecībā uz Kopienā saražoto un pārdoto PSŠ un 14. tabulā attiecībā uz importēto PSŠ (15).
  14.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | 2007. gads | 2008. gada 1. ceturksnis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas tūkstošos EUR/t | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

Patērētāji, kas atbalsta pasākumu piemērošanas izbeigšanu, apgalvoja arī, ka Kopienā pieaug PSŠ cenas, neraugoties uz dolāra vērtības krišanos. Šis apgalvojums neatbilst datiem, kurus Komisija ieguvusi izmeklēšanas laikā. Lai gan 2005. gadā PSŠ cena strauji pieauga, tā pēc tam ir palikusi stabila, kā norādīts 7. tabulā attiecībā uz Kopienā saražoto un pārdoto PSŠ un 14. tabulā attiecībā uz importēto PSŠ (15).

14.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

2007. gads

2008. gada 1. ceturksnis

Cenas tūkstošos EUR/t

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Indekss (2004. gads = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | Ņemot vērā iepriekšminēto, nešķiet, ka pašreizējiem pasākumiem ir bijusi kāda milzīga ietekme uz patērētāju uzņēmumu cenām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā iepriekšminēto, nešķiet, ka pašreizējiem pasākumiem ir bijusi kāda milzīga ietekme uz patērētāju uzņēmumu cenām un rentabilitāti.

| (63) | Otrkārt, patērētāji, kuri ir pret pasākumu piemērošanu, norāda, ka pastāv ievērojama atšķirība nodarbinātības līmenī Kopienā starp nozari, kas saistīta ar PSŠ ražošanu (apmēram 3 000 cilvēku), un tai pakārtoto nozari (aptuveni 70 000 cilvēku). |
| --- | --- |

(63)

Otrkārt, patērētāji, kuri ir pret pasākumu piemērošanu, norāda, ka pastāv ievērojama atšķirība nodarbinātības līmenī Kopienā starp nozari, kas saistīta ar PSŠ ražošanu (apmēram 3 000 cilvēku), un tai pakārtoto nozari (aptuveni 70 000 cilvēku).

| (64) | Attiecībā uz šo apgalvojumu, lai gan skaitlis 70 000 cilvēku šķiet pārspīlēts, nevar noliegt, ka patērētāju nozare ir darbietilpīgāka nekā ražotāju nozare. Ņemot vērā patērētāju pilnīgās sadarbības ierobežoto līmeni (skaitļus par darba vietām iesniedza tikai patērētāji, kas veido 12 % no kopējā Kopienas PSŠ patēriņa), Komisijai nebija iespējams iegūt precīzus datus par nodarbinātību. Tomēr 15. tabulā ir norādīts, ka patērētāji, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, nodarbina 5 009 cilvēkus. Tas varētu norādīt, ka vismaz 40 000–45 000 cilvēku varētu būt iesaistīti tādu preču ražošanā, kas satur PSŠ. Turpmāk 15. tabulā ir ietvertas arī norādes par to, kā nodarbinātība ir attīstījusies to patērētāju vidū, kas sadarbojās.
  15.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Attiecībā uz šo apgalvojumu, lai gan skaitlis 70 000 cilvēku šķiet pārspīlēts, nevar noliegt, ka patērētāju nozare ir darbietilpīgāka nekā ražotāju nozare. Ņemot vērā patērētāju pilnīgās sadarbības ierobežoto līmeni (skaitļus par darba vietām iesniedza tikai patērētāji, kas veido 12 % no kopējā Kopienas PSŠ patēriņa), Komisijai nebija iespējams iegūt precīzus datus par nodarbinātību. Tomēr 15. tabulā ir norādīts, ka patērētāji, kas pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, nodarbina 5 009 cilvēkus. Tas varētu norādīt, ka vismaz 40 000–45 000 cilvēku varētu būt iesaistīti tādu preču ražošanā, kas satur PSŠ. Turpmāk 15. tabulā ir ietvertas arī norādes par to, kā nodarbinātība ir attīstījusies to patērētāju vidū, kas sadarbojās.

15.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

Nodarbinātība

3 898

4 471

4 854

5 009

Indekss (2004. gads = 100)

100

115

125

129

| (65) | Lai gan to uzņēmumu skaits, kas sadarbojās, ir ierobežots, tomēr var secināt, ka esošie antidempinga maksājumi nav traucējuši nodarbinātības rādītājiem aplūkotajā periodā ievērojami palielināties. Līdz ar to šis patērētāju arguments tiek noraidīts. Protams, situācija bija atšķirīga iepriekšējā izmeklēšanā, kad, piemērojot papildu antidempinga maksājumus, kas varētu sasniegt 30 %, samazinātos darba vietu skaits patērētāju nozarē. |
| --- | --- |

(65)

Lai gan to uzņēmumu skaits, kas sadarbojās, ir ierobežots, tomēr var secināt, ka esošie antidempinga maksājumi nav traucējuši nodarbinātības rādītājiem aplūkotajā periodā ievērojami palielināties. Līdz ar to šis patērētāju arguments tiek noraidīts. Protams, situācija bija atšķirīga iepriekšējā izmeklēšanā, kad, piemērojot papildu antidempinga maksājumus, kas varētu sasniegt 30 %, samazinātos darba vietu skaits patērētāju nozarē.

| (66) | Treškārt, šajā iedaļā minētie patērētāji uzsver, ka neaustu materiālu un pildījumu nozarē pieaug pieprasījums pēc divu īpašu veidu PSŠ: DSS un VKP (kā minēts 20. apsvērumā), kuru ražošana Kopienā notiek ierobežotos apjomos, turpretim ĶTR un Korejai ir lielas ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(66)

Treškārt, šajā iedaļā minētie patērētāji uzsver, ka neaustu materiālu un pildījumu nozarē pieaug pieprasījums pēc divu īpašu veidu PSŠ: DSS un VKP (kā minēts 20. apsvērumā), kuru ražošana Kopienā notiek ierobežotos apjomos, turpretim ĶTR un Korejai ir lielas ražošanas jaudas.

| (67) | Šajā sakarā, pēc Komisijas optimistiskākajām aplēsēm, ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegto informāciju, kopējais VKP patēriņš Kopienā IP ir 85 000–90 000 tonnu un kopējais DSS patēriņš ir 65 000–70 000 tonnu. Kopienas ražošanas nozare pašlaik piegādā 2 155 tonnas VKP un 21 543 tonnas DSS. Pieprasījums pēc šo veidu PSŠ joprojām pieaug, un saskaņā ar kādas patērētāju apvienības apgalvoto nākamajos gados pieprasījums pēc abiem šiem šķiedru veidiem pieaugs par 6 % gadā. |
| --- | --- |

(67)

Šajā sakarā, pēc Komisijas optimistiskākajām aplēsēm, ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegto informāciju, kopējais VKP patēriņš Kopienā IP ir 85 000–90 000 tonnu un kopējais DSS patēriņš ir 65 000–70 000 tonnu. Kopienas ražošanas nozare pašlaik piegādā 2 155 tonnas VKP un 21 543 tonnas DSS. Pieprasījums pēc šo veidu PSŠ joprojām pieaug, un saskaņā ar kādas patērētāju apvienības apgalvoto nākamajos gados pieprasījums pēc abiem šiem šķiedru veidiem pieaugs par 6 % gadā.

| (68) | Kopienas PSŠ ražotāji apgalvo, ka šo “speciālsortimentu” ražošana Kopienā ir ierobežota, jo pastāvošais dempinga cenu līmenis tiem neļauj palielināt ražošanas apjomus. Saskaņā ar šajā izmeklēšanā savāktajiem datiem DSS un VKP ražošanas jaudas Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā ir attīstījušās šādi:
  16.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DSS ražošanas jauda Kopienas ražošanas nozarē | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| VKP ražošanas jauda Kopienas ražošanas nozarē | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Kopienas PSŠ ražotāji apgalvo, ka šo “speciālsortimentu” ražošana Kopienā ir ierobežota, jo pastāvošais dempinga cenu līmenis tiem neļauj palielināt ražošanas apjomus. Saskaņā ar šajā izmeklēšanā savāktajiem datiem DSS un VKP ražošanas jaudas Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā ir attīstījušās šādi:

16.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

DSS ražošanas jauda Kopienas ražošanas nozarē

67 050

46 550

61 550

61 550

Indekss (2004. gads = 100)

100

69

92

92

VKP ražošanas jauda Kopienas ražošanas nozarē

32 050

32 050

32 050

32 050

Indekss (2004. gads = 100)

100

100

100

100

| (69) | 16. tabulā parādīts, ka Kopienas ražošanas nozare varētu apmierināt 88–95 % no kopējā DSS pieprasījuma un apmēram 37 % no kopējā VKP pieprasījuma, ja cenas sasniegtu noteiktu līmeni. Turklāt pat tad, ja Kopienas ražošanas nozare saražo ierobežotu šo “speciālsortimentu” daudzumu, patērētāji var tos iegūt no Korejas un ĶTR, kam piemēroti ierobežoti antidempinga maksājumi (tikai 5,7 % no Huvis Korejā un 4,9 % no Far Eastern ĶTR). Attiecībā uz iespēju iegūt izejvielas no Taivānas tika apgalvots, ka PSŠ ražošanas apjomi Taivānā samazinās un ka tas novedīs pie cenu pieauguma vai piegāžu iztrūkuma, un, ja tās vajadzēs aizstāt ar importu no ĶTR un Korejas, to maksājumu, kurus veic par šiem “speciālsortimentiem”, ko importē no ĶTR un Korejas, ietekme uz izmaksām būtu ievērojama Kopienas patērētāju zemo peļņas normu dēļ. Šiem argumentiem nevar piekrist. No vienas puses, pat tad, ja PSŠ ražošanas apjomi Taivānā samazinās, ir paredzams, ka rezerves jauda palielināsies (paredzamā rezerves jauda 2008. gadā ir apmēram 122 000 tonnu un 2009. gadā – 150 000 tonnu). Tātad nav acīmredzams, ka būtu šo “speciālsortimentu” strukturāls deficīts. |
| --- | --- |

(69)

16. tabulā parādīts, ka Kopienas ražošanas nozare varētu apmierināt 88–95 % no kopējā DSS pieprasījuma un apmēram 37 % no kopējā VKP pieprasījuma, ja cenas sasniegtu noteiktu līmeni. Turklāt pat tad, ja Kopienas ražošanas nozare saražo ierobežotu šo “speciālsortimentu” daudzumu, patērētāji var tos iegūt no Korejas un ĶTR, kam piemēroti ierobežoti antidempinga maksājumi (tikai 5,7 % no Huvis Korejā un 4,9 % no Far Eastern ĶTR). Attiecībā uz iespēju iegūt izejvielas no Taivānas tika apgalvots, ka PSŠ ražošanas apjomi Taivānā samazinās un ka tas novedīs pie cenu pieauguma vai piegāžu iztrūkuma, un, ja tās vajadzēs aizstāt ar importu no ĶTR un Korejas, to maksājumu, kurus veic par šiem “speciālsortimentiem”, ko importē no ĶTR un Korejas, ietekme uz izmaksām būtu ievērojama Kopienas patērētāju zemo peļņas normu dēļ. Šiem argumentiem nevar piekrist. No vienas puses, pat tad, ja PSŠ ražošanas apjomi Taivānā samazinās, ir paredzams, ka rezerves jauda palielināsies (paredzamā rezerves jauda 2008. gadā ir apmēram 122 000 tonnu un 2009. gadā – 150 000 tonnu). Tātad nav acīmredzams, ka būtu šo “speciālsortimentu” strukturāls deficīts.

| (70) | Attiecībā uz šo “speciālsortimentu” cenām nav oficiālu statistikas datu, bet, kā parādīts 17. tabulā, pēc uzņēmumu, kuri sadarbojās, iesniegtajiem datiem, laikposmā no 2004. gada līdz IP DSS cena (ieskaitot antidempinga maksājumus) ir pieaugusi tikai par 2 %. 2006. gadā bija pat ievērojams cenas samazinājums. Cenas pieaugums laikā no 2006. gada līdz IP, visticamāk, bija sakarā ar to, ka 2007. gada pirmajā semestrī piemēroja pagaidu antidempinga maksājumus importam no Taivānas. VKP cena attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %.
  17.   tabula | 2004. gads | 2005. gads | 2006. gads | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DSS cena tūkstošos EUR/t | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| VKP cena tūkstošos EUR/t | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Indekss (2004. gads = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

Attiecībā uz šo “speciālsortimentu” cenām nav oficiālu statistikas datu, bet, kā parādīts 17. tabulā, pēc uzņēmumu, kuri sadarbojās, iesniegtajiem datiem, laikposmā no 2004. gada līdz IP DSS cena (ieskaitot antidempinga maksājumus) ir pieaugusi tikai par 2 %. 2006. gadā bija pat ievērojams cenas samazinājums. Cenas pieaugums laikā no 2006. gada līdz IP, visticamāk, bija sakarā ar to, ka 2007. gada pirmajā semestrī piemēroja pagaidu antidempinga maksājumus importam no Taivānas. VKP cena attiecīgajā periodā palielinājās par 18 %.

17.   tabula

2004. gads

2005. gads

2006. gads

IP

DSS cena tūkstošos EUR/t

1,21

1,26

1,05

1,24

Indekss (2004. gads = 100)

100

104

87

102

VKP cena tūkstošos EUR/t

1,31

1,44

1,43

1,54

Indekss (2004. gads = 100)

100

110

109

118

| (71) | Šie dati jāanalizē saistībā ar šo “speciālsortimentu” ietekmi uz izstrādājumu kopējām izmaksām. Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza patērētāji, kuri sadarbojās, DSS ietekme uz izstrādājumu kopējām izmaksām būtu tikai 1,98 %, un VKP ietekme būtu 4,38 %. Paturot prātā to, ka vidējā rentabilitāte ir apmēram 4 %, šo “speciālsortimentu” ietekme uz kopējām izmaksām, neraugoties uz ievērojamo VKP cenu pieaugumu, nav būtiska. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(71)

Šie dati jāanalizē saistībā ar šo “speciālsortimentu” ietekmi uz izstrādājumu kopējām izmaksām. Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza patērētāji, kuri sadarbojās, DSS ietekme uz izstrādājumu kopējām izmaksām būtu tikai 1,98 %, un VKP ietekme būtu 4,38 %. Paturot prātā to, ka vidējā rentabilitāte ir apmēram 4 %, šo “speciālsortimentu” ietekme uz kopējām izmaksām, neraugoties uz ievērojamo VKP cenu pieaugumu, nav būtiska. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (72) | Situācija bija atšķirīga iepriekšējā izmeklēšanā, kad antidempinga maksājumu gandrīz 30 % apmērā piemērošanai VKP un DSS Taivānas izcelsmes importam un ar to saistītajam cenu pieaugumam tādiem pašiem izstrādājumiem būtu bijusi ievērojamāka ietekme uz kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

(72)

Situācija bija atšķirīga iepriekšējā izmeklēšanā, kad antidempinga maksājumu gandrīz 30 % apmērā piemērošanai VKP un DSS Taivānas izcelsmes importam un ar to saistītajam cenu pieaugumam tādiem pašiem izstrādājumiem būtu bijusi ievērojamāka ietekme uz kopējām izmaksām.

2.2.   Patērētāji, kas neatbalsta pasākumu piemērošanas izbeigšanu

| (73) | Patērētāji, kas pārstāv apmēram 6 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa un 3 % importa no attiecīgajām valstīm, uzsvēra, ka pasākumu piemērošanas izbeigšana apdraudēs pakārtotās nozares rentabilitāti, jo PSŠ nozares uzņēmumu bankroti ES divu gadu laikā novedīs pie PSŠ cenu pieauguma un rezultātā var sagaidīt PSŠ saturošu preču importa pieaugumu. |
| --- | --- |

(73)

Patērētāji, kas pārstāv apmēram 6 % kopējā Kopienas PSŠ patēriņa un 3 % importa no attiecīgajām valstīm, uzsvēra, ka pasākumu piemērošanas izbeigšana apdraudēs pakārtotās nozares rentabilitāti, jo PSŠ nozares uzņēmumu bankroti ES divu gadu laikā novedīs pie PSŠ cenu pieauguma un rezultātā var sagaidīt PSŠ saturošu preču importa pieaugumu.

| (74) | Ņemot vērā D sadaļas 4. punktā izklāstītos argumentus (ievērojama importa iespējamība, ja pasākumu piemērošana tiktu atcelta), nav izslēgts, ka tas patiešām varētu notikt, radot ar to saistītus riskus efektīvas konkurences uzturēšanai. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā D sadaļas 4. punktā izklāstītos argumentus (ievērojama importa iespējamība, ja pasākumu piemērošana tiktu atcelta), nav izslēgts, ka tas patiešām varētu notikt, radot ar to saistītus riskus efektīvas konkurences uzturēšanai.

3.   Secinājums

| (75) | Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka, lai gan lielākā daļa patērētāju, kas piedalījās izmeklēšanā, uzskata, ka maksājumu saglabāšana nav viņu interesēs, izmeklēšana liecina par to, ka pasākumu piemērošanas turpināšanai nebūtu ievērojami negatīvas ietekmes uz viņu ekonomisko un finanšu situāciju. Turklāt pretēji iepriekšējā izmeklēšanā konstatētajam patērētājiem bija dažādi uzskati par esošo pasākumu iespējamās izbeigšanas ietekmi uz uzņēmējdarbību. Lai gan, kā izskaidrots iepriekš, lielākā daļa no viņiem lūdza Komisijai atcelt antidempinga maksājumus, to patērētāju vidū, kas sadarbojās izmeklēšanā, ir arī ievērojams skaits tādu patērētāju, kuri ir pret maksājumu piemērošanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

(75)

Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka, lai gan lielākā daļa patērētāju, kas piedalījās izmeklēšanā, uzskata, ka maksājumu saglabāšana nav viņu interesēs, izmeklēšana liecina par to, ka pasākumu piemērošanas turpināšanai nebūtu ievērojami negatīvas ietekmes uz viņu ekonomisko un finanšu situāciju. Turklāt pretēji iepriekšējā izmeklēšanā konstatētajam patērētājiem bija dažādi uzskati par esošo pasākumu iespējamās izbeigšanas ietekmi uz uzņēmējdarbību. Lai gan, kā izskaidrots iepriekš, lielākā daļa no viņiem lūdza Komisijai atcelt antidempinga maksājumus, to patērētāju vidū, kas sadarbojās izmeklēšanā, ir arī ievērojams skaits tādu patērētāju, kuri ir pret maksājumu piemērošanas izbeigšanu.

F.   IMPORTĒTĀJI UN TIRGOTĀJI

| (76) | Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā seši importētāji un tirgotāji iesniedza dokumentus saistībā ar šo izmeklēšanu, bet tikai trīs no viņiem (Saehan Europe, GSI Global Service International un Marubeni) sadarbojās pilnībā un sniedza atbildes uz visiem Komisijas uzdotajiem jautājumiem. Tie visi ir rentabli uzņēmumi, un darbinieku skaits saistībā ar PSŠ produktu importu/tirdzniecību ir niecīgs. |
| --- | --- |

(76)

Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā seši importētāji un tirgotāji iesniedza dokumentus saistībā ar šo izmeklēšanu, bet tikai trīs no viņiem (Saehan Europe, GSI Global Service International un Marubeni) sadarbojās pilnībā un sniedza atbildes uz visiem Komisijas uzdotajiem jautājumiem. Tie visi ir rentabli uzņēmumi, un darbinieku skaits saistībā ar PSŠ produktu importu/tirdzniecību ir niecīgs.

| (77) | Šķiet, ka maksājumu saglabāšana attiecīgi negatīvi neietekmētu viņu uzņēmējdarbību. Lielākā daļa attiecīgo uzņēmumu uzskata, ka to interesēs ir izbeigt pasākumu piemērošanu importam no Korejas, bet ne importam no ĶTR, jo tas izraisīs milzīgu preču plūsmu un cenu līmeņa, kā arī peļņas normas samazināšanos. No otras puses, saskaņā ar importētāju un tirgotāju viedokli, jo Korejas neizmantotā jauda ir mazāka nekā Ķīnas neizmantotā jauda, jo Korejas neizmantotā jauda ir mazāka nekā Ķīnas neizmantotā jauda. |
| --- | --- |

(77)

Šķiet, ka maksājumu saglabāšana attiecīgi negatīvi neietekmētu viņu uzņēmējdarbību. Lielākā daļa attiecīgo uzņēmumu uzskata, ka to interesēs ir izbeigt pasākumu piemērošanu importam no Korejas, bet ne importam no ĶTR, jo tas izraisīs milzīgu preču plūsmu un cenu līmeņa, kā arī peļņas normas samazināšanos. No otras puses, saskaņā ar importētāju un tirgotāju viedokli, jo Korejas neizmantotā jauda ir mazāka nekā Ķīnas neizmantotā jauda, jo Korejas neizmantotā jauda ir mazāka nekā Ķīnas neizmantotā jauda.

| (78) | Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka neatkarīgi no tā, vai pasākumu piemērošana tiek vai netiek saglabāta, vispārēji runājot, importētāju un tirgotāju darbība netiks būtiski ietekmēta. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz to, tiek secināts, ka neatkarīgi no tā, vai pasākumu piemērošana tiek vai netiek saglabāta, vispārēji runājot, importētāju un tirgotāju darbība netiks būtiski ietekmēta.

G.   CITI APSVĒRUMI

| (79) | Kopienas ražotāji, kas saražo apmēram 56 % no PSŠ, izmantojot otrreizējos izejmateriālus, apgalvoja, ka PSŠ imports par dempinga cenām nelabvēlīgi ietekmēja pārstrādes uzņēmumu rentabilitāti; tika arī apgalvots, ka 425 000 cilvēku ir nodarbināti polietilēna tereftalāta savākšanā, lai piegādātu to pārstrādes uzņēmumiem. Saistībā ar šo jāatzīmē, ka PET pudeļu pārstrādātāji nebija ieinteresēti piedalīties šajā izmeklēšanā, neraugoties uz uzaicinājumu paziņojumā par procedūras sākšanu un Komisijas nosūtītajām anketām, uz kurām netika saņemta atbilde. No otras puses, Āzijā ir ievērojams un pieaugošs pieprasījums pēc pārstrādātām PET pudelēm, un antidempinga pasākumu nepiemērošana neaizkavēs PET pudeļu pārstrādātājus no savas produkcijas pārdošanas pasaules tirgū. Līdz ar to šie apgalvojumi tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(79)

Kopienas ražotāji, kas saražo apmēram 56 % no PSŠ, izmantojot otrreizējos izejmateriālus, apgalvoja, ka PSŠ imports par dempinga cenām nelabvēlīgi ietekmēja pārstrādes uzņēmumu rentabilitāti; tika arī apgalvots, ka 425 000 cilvēku ir nodarbināti polietilēna tereftalāta savākšanā, lai piegādātu to pārstrādes uzņēmumiem. Saistībā ar šo jāatzīmē, ka PET pudeļu pārstrādātāji nebija ieinteresēti piedalīties šajā izmeklēšanā, neraugoties uz uzaicinājumu paziņojumā par procedūras sākšanu un Komisijas nosūtītajām anketām, uz kurām netika saņemta atbilde. No otras puses, Āzijā ir ievērojams un pieaugošs pieprasījums pēc pārstrādātām PET pudelēm, un antidempinga pasākumu nepiemērošana neaizkavēs PET pudeļu pārstrādātājus no savas produkcijas pārdošanas pasaules tirgū. Līdz ar to šie apgalvojumi tiek noraidīti.

| (80) | Turklāt Kopienas ražotāji uzsvēra, ka poliestera štāpeļšķiedras ražošanā no pārstrādātiem materiāliem tiek izmantots mazāk enerģijas nekā ķīmiskajā procesā, un importētās PSŠ transportēšana no Āzijas rada oglekļa emisijas. Rezultātā Kopienas ražošanas aizstāšana ar importu par dempinga cenām, jo īpaši no ĶTR un Korejas, palielinātu oglekļa emisijas un atliktu ES mērķu izpildi saistībā ar klimata pārmaiņām. Šajā kontekstā jebkurā gadījumā tiek atgādināts, ka Kopienas interešu analīze antidempinga procedūras izskatīšanā koncentrējas uz pasākumu ekonomisko ietekmi uz attiecīgajiem uzņēmējiem un nav tieši saistīta ar bažām par vidi. |
| --- | --- |

(80)

Turklāt Kopienas ražotāji uzsvēra, ka poliestera štāpeļšķiedras ražošanā no pārstrādātiem materiāliem tiek izmantots mazāk enerģijas nekā ķīmiskajā procesā, un importētās PSŠ transportēšana no Āzijas rada oglekļa emisijas. Rezultātā Kopienas ražošanas aizstāšana ar importu par dempinga cenām, jo īpaši no ĶTR un Korejas, palielinātu oglekļa emisijas un atliktu ES mērķu izpildi saistībā ar klimata pārmaiņām. Šajā kontekstā jebkurā gadījumā tiek atgādināts, ka Kopienas interešu analīze antidempinga procedūras izskatīšanā koncentrējas uz pasākumu ekonomisko ietekmi uz attiecīgajiem uzņēmējiem un nav tieši saistīta ar bažām par vidi.

| (81) | Netika minēti nekādi argumenti attiecībā uz Saūda Arābiju (vai Baltkrieviju), ar kuriem pamatotu secinājumu, ka pasākumu saglabāšana nebūtu Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(81)

Netika minēti nekādi argumenti attiecībā uz Saūda Arābiju (vai Baltkrieviju), ar kuriem pamatotu secinājumu, ka pasākumu saglabāšana nebūtu Kopienas interesēs.

H.   SECINĀJUMS

| (82) | Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas PSŠ ražotāji, tostarp Kopienas ražošanas nozare, gūst labumu no spēkā esošajiem pasākumiem, bet joprojām ir neaizsargātā situācijā. Attiecīgajā periodā viņi spēja palielināt savu tirgus daļu, ražošanas apjomus, jaudu, apgrozījumu un nodarbinātības līmeni. Turklāt viņi pielika ievērojamas pūles ieguldījumu ziņā, atvēra jaunas rūpnīcas Polijā, Rumānijā un Bulgārijā. Turklāt Tergal, vērpšanas nozares nozīmīgs piegādātājs, pārvarēja finanšu grūtības un saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju kopš 2007. gada jūlija tam vairs nepiemēro drošības procedūru (procédure de sauvegarde). Taču finanšu situācija joprojām ir nedroša un nevar stāties pretī pēkšņam importa pieplūdumam par dempinga cenām. Maksājumu saglabāšana turpinās nodrošināt ievērojamus labumus Kopienas ražošanas nozarei un, visticamāk, veicinās tās dzīvotspējas atjaunošanu. Šī situācija ir izteikti pretēja priekšstatam, ko ieguva iepriekšējā izmeklēšanā, kad secināja, ka PSŠ piedāvājums Kopienas tirgū varētu būt problemātisks, jo viens uzņēmums (La Seda) ir veicis rūpniecisko pārveidi, lai palielinātu citu izstrādājumu ražošanas jaudu, cits ražotājs (Pennine Fibers) ir bankrotējis un Tergal ir bijušas finansiālas grūtības. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas PSŠ ražotāji, tostarp Kopienas ražošanas nozare, gūst labumu no spēkā esošajiem pasākumiem, bet joprojām ir neaizsargātā situācijā. Attiecīgajā periodā viņi spēja palielināt savu tirgus daļu, ražošanas apjomus, jaudu, apgrozījumu un nodarbinātības līmeni. Turklāt viņi pielika ievērojamas pūles ieguldījumu ziņā, atvēra jaunas rūpnīcas Polijā, Rumānijā un Bulgārijā. Turklāt Tergal, vērpšanas nozares nozīmīgs piegādātājs, pārvarēja finanšu grūtības un saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju kopš 2007. gada jūlija tam vairs nepiemēro drošības procedūru (procédure de sauvegarde). Taču finanšu situācija joprojām ir nedroša un nevar stāties pretī pēkšņam importa pieplūdumam par dempinga cenām. Maksājumu saglabāšana turpinās nodrošināt ievērojamus labumus Kopienas ražošanas nozarei un, visticamāk, veicinās tās dzīvotspējas atjaunošanu. Šī situācija ir izteikti pretēja priekšstatam, ko ieguva iepriekšējā izmeklēšanā, kad secināja, ka PSŠ piedāvājums Kopienas tirgū varētu būt problemātisks, jo viens uzņēmums (La Seda) ir veicis rūpniecisko pārveidi, lai palielinātu citu izstrādājumu ražošanas jaudu, cits ražotājs (Pennine Fibers) ir bankrotējis un Tergal ir bijušas finansiālas grūtības.

| (83) | Attiecībā uz patērētājiem un importētājiem esošie antidempinga maksājumi par importu no attiecīgajām valstīm nav apdraudējuši viņu dzīvotspēju un spēju attīstīties. Tādējādi, ja pasākumus izbeidz, priekšrocības patērētājiem un importētājiem, visticamāk, tiek ierobežotas, ņemot vērā to, ka antidempinga maksājumi ievērojami neietekmēja viņu ekonomisko situāciju. Pretēji šim secinājumam iepriekšējās izmeklēšanas analīze parādīja, ka jaunu antidempinga maksājumu, kas varētu sasniegt gandrīz 30 %, piemērošana būtu ietekmējusi PSŠ, jo īpaši DSS un VKP, cenas, kas potenciāli varēja radīt finansiālas grūtības ievērojamam skaitam patērētāju. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz patērētājiem un importētājiem esošie antidempinga maksājumi par importu no attiecīgajām valstīm nav apdraudējuši viņu dzīvotspēju un spēju attīstīties. Tādējādi, ja pasākumus izbeidz, priekšrocības patērētājiem un importētājiem, visticamāk, tiek ierobežotas, ņemot vērā to, ka antidempinga maksājumi ievērojami neietekmēja viņu ekonomisko situāciju. Pretēji šim secinājumam iepriekšējās izmeklēšanas analīze parādīja, ka jaunu antidempinga maksājumu, kas varētu sasniegt gandrīz 30 %, piemērošana būtu ietekmējusi PSŠ, jo īpaši DSS un VKP, cenas, kas potenciāli varēja radīt finansiālas grūtības ievērojamam skaitam patērētāju.

| (84) | Tāpēc tiek secināts, ka iespējamās ierobežotās priekšrocības, kuras būtu PSŠ patērētājiem un importētājiem Kopienā, ja maksājumus atceltu, būtu acīmredzami nesamērīgas salīdzinājumā ar nopietnajiem traucējumiem Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc tiek secināts, ka iespējamās ierobežotās priekšrocības, kuras būtu PSŠ patērētājiem un importētājiem Kopienā, ja maksājumus atceltu, būtu acīmredzami nesamērīgas salīdzinājumā ar nopietnajiem traucējumiem Kopienas ražošanas nozarei.

| (85) | Līdz ar to var secināt, ka Kopienas interesēs nebūtu attaisnojama esošo pasākumu piemērošanas izbeigšana importam no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(85)

Līdz ar to var secināt, ka Kopienas interesēs nebūtu attaisnojama esošo pasākumu piemērošanas izbeigšana importam no attiecīgajām valstīm.

I.   DISKRIMINĀCIJAS AIZLIEGUMA PRINCIPA PIEMĒROŠANA

| (86) | Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka antidempinga pasākumus nedrīkst piemērot diskriminējoši, kā minēts pamatregulas 9. panta 5. punktā, kurā noteikts, ka “visos gadījumos, kad konstatē, ka kāda no visiem avotiem importētā prece ir prece par dempinga cenām un rada zaudējumus, piemēro attiecīga lieluma antidempinga nodevu, nepieļaujot diskrimināciju...”. Tāpat tika norādīts, ka šis diskriminācijas aizlieguma princips ir arī PTO normatīvo aktu pamatprincips. |
| --- | --- |

(86)

Vairākas ieinteresētās personas minēja, ka antidempinga pasākumus nedrīkst piemērot diskriminējoši, kā minēts pamatregulas 9. panta 5. punktā, kurā noteikts, ka “visos gadījumos, kad konstatē, ka kāda no visiem avotiem importētā prece ir prece par dempinga cenām un rada zaudējumus, piemēro attiecīga lieluma antidempinga nodevu, nepieļaujot diskrimināciju...”. Tāpat tika norādīts, ka šis diskriminācijas aizlieguma princips ir arī PTO normatīvo aktu pamatprincips.

| (87) | Atbilstīgi to ieinteresēto personu apgalvojumam, kuras lūdz piemērot diskriminācijas aizlieguma principu, tika konstatēts, ka PSŠ imports no Taivānas un Malaizijas bija imports par dempinga cenām un ka tas rada zaudējumus Regulas (EK) Nr. 2005/2006 nozīmē. Tika apgalvots, ka “iemesls, kāpēc šiem diviem PSŠ importa avotiem nepiemēroja antidempinga maksājumus, nav tas, ka Komisija būtu pēc tam konstatējusi, ka PSŠ imports no Malaizijas un Taivānas nav par dempinga cenām vai nerada zaudējumus...”. Turklāt tika apgalvots, ka, neraugoties uz konstatējumu, ka imports no Malaizijas un Taivānas ir par dempinga cenām un rada zaudējumus, Komisijas lēmuma – turpmāk no 2007. gada 22. jūnija nepiemērot antidempinga pasākumus PSŠ importam no Malaizijas un Taivānas – rezultātā turpmāku antidempinga maksājumu piemērošana PSŠ importam no citām valstīm tika atzīta par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

(87)

Atbilstīgi to ieinteresēto personu apgalvojumam, kuras lūdz piemērot diskriminācijas aizlieguma principu, tika konstatēts, ka PSŠ imports no Taivānas un Malaizijas bija imports par dempinga cenām un ka tas rada zaudējumus Regulas (EK) Nr. 2005/2006 nozīmē. Tika apgalvots, ka “iemesls, kāpēc šiem diviem PSŠ importa avotiem nepiemēroja antidempinga maksājumus, nav tas, ka Komisija būtu pēc tam konstatējusi, ka PSŠ imports no Malaizijas un Taivānas nav par dempinga cenām vai nerada zaudējumus...”. Turklāt tika apgalvots, ka, neraugoties uz konstatējumu, ka imports no Malaizijas un Taivānas ir par dempinga cenām un rada zaudējumus, Komisijas lēmuma – turpmāk no 2007. gada 22. jūnija nepiemērot antidempinga pasākumus PSŠ importam no Malaizijas un Taivānas – rezultātā turpmāku antidempinga maksājumu piemērošana PSŠ importam no citām valstīm tika atzīta par spēkā neesošu.

| (88) | Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka Malaizijas un Taivānas gadījumā sūdzība tika atsaukta un ka Padome nav formulējusi galīgo konstatējumu par antidempinga maksājumu piemērošanas atbilstību. Līdz ar to nav diskriminācijas. |
| --- | --- |

(88)

Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka Malaizijas un Taivānas gadījumā sūdzība tika atsaukta un ka Padome nav formulējusi galīgo konstatējumu par antidempinga maksājumu piemērošanas atbilstību. Līdz ar to nav diskriminācijas.

| (89) | Otrkārt, juridisko pārbaužu raksturs attiecībā uz Kopienas interesēm saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu (ko piemēro Taivānas un Malaizijas gadījumā) un 21. pantu (ko piemēro šajā gadījumā) ir atšķirīgs. Pirmajā gadījumā pārbaude ir par to, vai tuvāko interešu bilance ir tik pozitīva, ka Komisijai pienākuma dēļ būtu jāturpina lietas izskatīšana pat tad, ja sūdzība netiek uzturēta. Pēdējā gadījumā pārbaude ir par to, vai interešu bilance ir tik negatīva, ka pasākumu piemērošana būtu jāizbeidz. Tādējādi atšķirīgais pārbaužu raksturs nozīmē, ka nevar būt diskriminācijas. |
| --- | --- |

(89)

Otrkārt, juridisko pārbaužu raksturs attiecībā uz Kopienas interesēm saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu (ko piemēro Taivānas un Malaizijas gadījumā) un 21. pantu (ko piemēro šajā gadījumā) ir atšķirīgs. Pirmajā gadījumā pārbaude ir par to, vai tuvāko interešu bilance ir tik pozitīva, ka Komisijai pienākuma dēļ būtu jāturpina lietas izskatīšana pat tad, ja sūdzība netiek uzturēta. Pēdējā gadījumā pārbaude ir par to, vai interešu bilance ir tik negatīva, ka pasākumu piemērošana būtu jāizbeidz. Tādējādi atšķirīgais pārbaužu raksturs nozīmē, ka nevar būt diskriminācijas.

| (90) | Treškārt, pat ja hipotētiskā situācijā Padome pieņemtu galīgo lēmumu nepiemērot antidempinga maksājumus par Malaizijas un Taivānas izcelsmes PSŠ importu, diskriminācijas šajā gadījumā nebūtu, ņemot vērā to, ka minēto principu piemēro tikai tad, ja atšķirīgās izmeklēšanās attiecībā uz vienu un to pašu ražojumu ir izdarīti līdzīgi secinājumi. Citiem vārdiem sakot, atbilstība diskriminācijas aizlieguma principam, kā izklāstīts pamatregulas 9. panta 5. punktā un PTO antidempinga nolīguma 9. panta 2. punktā, paredz, ka salīdzināmas situācijas nav jāaplūko atšķirīgi un ka atšķirīgas situācijas nav jāaplūko vienādi. Kā paskaidrots iepriekš, fakti un secinājumi šajā izmeklēšanā ir pilnībā atšķirīgi no faktiem un secinājumiem Malaizijas un Taivānas gadījumā un tāpēc abas situācijas nav salīdzināmas. |
| --- | --- |

(90)

Treškārt, pat ja hipotētiskā situācijā Padome pieņemtu galīgo lēmumu nepiemērot antidempinga maksājumus par Malaizijas un Taivānas izcelsmes PSŠ importu, diskriminācijas šajā gadījumā nebūtu, ņemot vērā to, ka minēto principu piemēro tikai tad, ja atšķirīgās izmeklēšanās attiecībā uz vienu un to pašu ražojumu ir izdarīti līdzīgi secinājumi. Citiem vārdiem sakot, atbilstība diskriminācijas aizlieguma principam, kā izklāstīts pamatregulas 9. panta 5. punktā un PTO antidempinga nolīguma 9. panta 2. punktā, paredz, ka salīdzināmas situācijas nav jāaplūko atšķirīgi un ka atšķirīgas situācijas nav jāaplūko vienādi. Kā paskaidrots iepriekš, fakti un secinājumi šajā izmeklēšanā ir pilnībā atšķirīgi no faktiem un secinājumiem Malaizijas un Taivānas gadījumā un tāpēc abas situācijas nav salīdzināmas.

| (91) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek noraidīti apgalvojumi, kas izteikti attiecībā uz diskriminācijas nepieļaušanas principa piemērošanu. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek noraidīti apgalvojumi, kas izteikti attiecībā uz diskriminācijas nepieļaušanas principa piemērošanu.

J.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (92) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri ir pamatā paredzētajam ieteikumam saglabāt spēkā esošos pasākumus. Visam personām tika ir noteikts arī termiņš, lai tās pēc šīs izpaušanas iesniegtu protestu. |
| --- | --- |

(92)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri ir pamatā paredzētajam ieteikumam saglabāt spēkā esošos pasākumus. Visam personām tika ir noteikts arī termiņš, lai tās pēc šīs izpaušanas iesniegtu protestu.

| (93) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek secināts, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu starpposma pārskatīšana būtu jāizbeidz un jāsaglabā pašreizējie antidempinga maksājumi par PSŠ importu, kuras attiecīgās valstis ražo un eksportē uz Eiropas Kopienu, |
| --- | --- |

(93)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek secināts, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu starpposma pārskatīšana būtu jāizbeidz un jāsaglabā pašreizējie antidempinga maksājumi par PSŠ importu, kuras attiecīgās valstis ražo un eksportē uz Eiropas Kopienu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Vienīgais pants

Ar šo, negrozot spēkā esošos antidempinga pasākumus, tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro par Baltkrievijas, Korejas Republikas, Saūda Arābijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera sintētisko štāpeļšķiedru (PSŠ) importu, kuras parasti deklarē ar KN kodu 5503 20 00.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp.

3

(4)  Lieta T-221/05.

4

(5)  OV L 274, 11.10.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 160, 21.6.2007., 30. lpp.

6

(7)  OV C 202, 30.8.2007., 4. lpp.

7

(8)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2005/2006 (2006. gada 22. decembris), ar kuru uzliek pagaidu antidempinga maksājumus Malaizijas un Taivānas izcelsmes poliestera sintētisku štāpeļšķiedru (PSŠ) importam (OV L 379, 28.12.2006., 65. lpp.).

8

(9)  Skat. 8. atsauci.

9

(10)  CIRFS (“Starptautiskā Viskozes un sintētisko šķiedru komiteja”, Eiropas sintētisko šķiedru ražošanas nozares pārstāvniecības struktūra) un IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Vācijas un Austrijas Sintētisko šķiedru ražošanas nozares apvienība).

10

CIRFS

IVC

Industrievereinigung Chemiefaser e.V

(11)  Skat. 8. atsauci.

11

(12)  To uzņēmumu rentabilitāti, kuri uzsāka savu darbību izmeklēšanas periodā vai tā daļā, neņēma vērā, lai izvairītos no iespējamas datu sagrozīšanas.

12

(13)  2005. gadā viens Kopienas ražotājs Apvienotajā Karalistē bankrotēja, bet jaunās rūpnīcas, kas izvietotas Polijā un Rumānijā, kompensēja šīs bankrotēšanas rezultātā radušos zaudējumus produkcijas un nodarbinātības ziņā.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke un IMP Comfort.

14

Libeltex

ORV

PGI Nonwovens

Ziegler

Tharreau

Sandler

Frankenstolz

Lück

TWE Vliesstoffwerke

IMP Comfort.

(15)  Avots: Eurostat. Turklāt kāda ražotāju apvienība minēja, ka 2008. gada jūnijā salīdzinājumā ar 2007. gada jūniju ir bijis straujš cenu kāpums. Šis straujais kāpums atbilst cenām dolāros, bet, ja aplūkojam cenas EUR, tās ir palikušas stabilas.

15

Avots

Eurostat

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 894/2008

(2008. gada 15. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 895/2008

(2008. gada 12. septembris),

ar kuru trīspadsmito reizi groza Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (1), un jo īpaši tās 10. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumā ir uzskaitītas personas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumā ir uzskaitītas personas, uz kurām attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Komisijai ir tiesības grozīt šo pielikumu, ņemot vērā Padomes lēmumus, ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (2). Minēto Kopējo nostāju īsteno ar Padomes 2008. gada 15 septembra Lēmumu 2008/733/KĀDP (3). Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir tiesības grozīt šo pielikumu, ņemot vērā Padomes lēmumus, ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu (2). Minēto Kopējo nostāju īsteno ar Padomes 2008. gada 15 septembra Lēmumu 2008/733/KĀDP (3). Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. septembrī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 14. lpp.

1

(2)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp.

2

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 63. lpp.

3

---

PIELIKUMS

No Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikuma svītro šādu personu:

Karadžić, Radovan. Dzimšanas datums: 19.6.1945. Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnika, Melnkalne, Serbija un Melnkalne. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina.

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 896/2008

(2008. gada 15. septembris),

ar ko nosaka no 2008. gada 16. septembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2008. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2008. gada 16. septembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta, |
| --- | --- |

(5)

Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2008. gada 16. septembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 16. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 166, 27.6.2008., 19. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 16. septembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| zema kvalitāte | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUDZI | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 4,22 (2) |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00 (2)

vidēji augsta kvalitāte

0,00 (2)

zema kvalitāte

0,00 (2)

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00 (2)

1002 00 00

RUDZI

0,00 (2)

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

4,22 (2)

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 608/2008 šis nodoklis uz laiku ir atcelts.

(3)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

29.8.2008-12.9.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 4,68 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

223,83

152,19

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

13,93

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

4,68

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 30,13 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

36,78 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

30,13 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 15. septembris),

ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Vācijas

(2008/725/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Willi STÄCHELE kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Willi STÄCHELE kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Reģionu komitejas locekļa amatā uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ

Prof. Dr Wolfgang REINHART, federālo un Eiropas lietu ministru, Bādene-Virtemberga.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/24

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 15. septembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Itālijas

(2008/726/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Francesco SCOMA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Francesco SCOMA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā ieceļ šādu locekli:

Francesco MUSOTTO kungu, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 15. septembris

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/25

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 15. septembris),

ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Slovākijas

(2008/727/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Slovākijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Milan MURGAŠ kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Vladimír BAJAN kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Milan MURGAŠ kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Vladimír BAJAN kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā ir iecelti:

| a) | par komitejas locekli:

  Vladimír BAJAN kungs, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (Bratislavas reģiona pašpārvaldes priekšsēdētājs) (pilnvaru maiņa), un |
| --- | --- |

a)

par komitejas locekli:

Vladimír BAJAN kungs, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (Bratislavas reģiona pašpārvaldes priekšsēdētājs) (pilnvaru maiņa), un

| b) | par komitejas locekļa aizstājēju:

  Milan MURGAŠ kungs, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banska Bistricas reģiona pašpārvaldes priekšsēdētājs). |
| --- | --- |

b)

par komitejas locekļa aizstājēju:

Milan MURGAŠ kungs, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banska Bistricas reģiona pašpārvaldes priekšsēdētājs).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/26

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 15. septembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un komitejas locekļa aizstājēju no Beļģijas

(2008/728/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

| (2) | Pēc Joëlle KAPOMPOLÉ kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Patrick LACHAERT kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Joëlle KAPOMPOLÉ kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Patrick LACHAERT kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim Reģionu komitejā ir iecelti:

| a) | par komitejas locekli:

  Patrick LACHAERT kungs, Vlaams Volksvertegenwoordiger (pilnvaru maiņa);
  un |
| --- | --- |

a)

par komitejas locekli:

Patrick LACHAERT kungs, Vlaams Volksvertegenwoordiger (pilnvaru maiņa);

un

| b) | par komitejas locekļa aizstājēju:

  Marc VAN DEN ABEELEN kungs, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

par komitejas locekļa aizstājēju:

Marc VAN DEN ABEELEN kungs, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

Komisija

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 11. decembris)

par valsts atbalstu C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) Amsterdamas optiskajam tīklam, ko Amsterdamas pašvaldība piešķīrusi ieguldījumam optiskajā tīklā līdz mājām [fibre-to-the-home]

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 6072)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/729/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Amsterdamas pašvaldība 2004. gada aprīlī vērsās pie Komisijas saistībā ar publiskā iepirkuma aspektiem FttH (fibre-to-the-home – optiskā tīkla līdz mājām) telekomunikāciju piekļuves tīkla ierīkošanai. Pašvaldība arī lūdza Komisiju apstiprināt, ka projekts nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. 2004. gada 22. jūlija vēstulē Komisija informēja Amsterdamas pašvaldību, ka šādu apstiprinājumu var dot vienīgi pēc tam, kad Nīderlandes iestādes sniegušas paziņojumu par pasākumu. 2004. gada 23. jūlija Komisija pieprasīja Nīderlandes iestādēm sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai pasākumu novērtētu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Nīderlandes iestādes 2004. gada augustā lūdza pagarināt termiņu, ko Komisija apstiprināja 2004. gada 7. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Amsterdamas pašvaldība 2004. gada aprīlī vērsās pie Komisijas saistībā ar publiskā iepirkuma aspektiem FttH (fibre-to-the-home – optiskā tīkla līdz mājām) telekomunikāciju piekļuves tīkla ierīkošanai. Pašvaldība arī lūdza Komisiju apstiprināt, ka projekts nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. 2004. gada 22. jūlija vēstulē Komisija informēja Amsterdamas pašvaldību, ka šādu apstiprinājumu var dot vienīgi pēc tam, kad Nīderlandes iestādes sniegušas paziņojumu par pasākumu. 2004. gada 23. jūlija Komisija pieprasīja Nīderlandes iestādēm sniegt visu nepieciešamo informāciju, lai pasākumu novērtētu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Nīderlandes iestādes 2004. gada augustā lūdza pagarināt termiņu, ko Komisija apstiprināja 2004. gada 7. septembrī.

| (2) | Nīderlandes iestādes 2004. gada septembrī piedalījās sanāksmē ar Komisiju, lai iepazīstinātu ar Amsterdamas pašvaldības plāniem un pārrunātu tos. Atbildot uz Komisijas 2004. gada 23. jūlija vēstuli, iestādes 2004. gada 7. oktobra vēstulē norādīja, ka paziņojums par projektu Amsterdamā tiks nosūtīts tuvākajā laikā. Nīderlandes iestādes 2005. gada 17. maijā paziņoja par projektu – Amsterdamas pašvaldības līdzdalību uzņēmumā, kas veic šā tīkla ierīkošanu un ir tā īpašnieks. Nīderlandes iestādes vēlējās saņemt Komisijas apstiprinājumu, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums juridiskā personā, kurai pieder tīkls, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (“MEIP”) un tādēļ nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlandes iestādes 2004. gada septembrī piedalījās sanāksmē ar Komisiju, lai iepazīstinātu ar Amsterdamas pašvaldības plāniem un pārrunātu tos. Atbildot uz Komisijas 2004. gada 23. jūlija vēstuli, iestādes 2004. gada 7. oktobra vēstulē norādīja, ka paziņojums par projektu Amsterdamā tiks nosūtīts tuvākajā laikā. Nīderlandes iestādes 2005. gada 17. maijā paziņoja par projektu – Amsterdamas pašvaldības līdzdalību uzņēmumā, kas veic šā tīkla ierīkošanu un ir tā īpašnieks. Nīderlandes iestādes vēlējās saņemt Komisijas apstiprinājumu, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums juridiskā personā, kurai pieder tīkls, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam (“MEIP”) un tādēļ nav valsts atbalsts.

| (3) | Pēc iestāžu 2005. gada 23. jūnijā nosūtītās papildu informācijas un 2005. gada 28. jūnija sanāksmes, kurā piedalījās Amsterdamas pilsētas un Komisijas pārstāvji, Komisija 2005. gada 15. jūlijā nosūtīja vēstuli ar skaidrojumu par MEIP piemērošanu un otru informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc iestāžu 2005. gada 23. jūnijā nosūtītās papildu informācijas un 2005. gada 28. jūnija sanāksmes, kurā piedalījās Amsterdamas pilsētas un Komisijas pārstāvji, Komisija 2005. gada 15. jūlijā nosūtīja vēstuli ar skaidrojumu par MEIP piemērošanu un otru informācijas pieprasījumu.

| (4) | Nīderlandes iestādes 2005. gada 18. novembrī reģistrētajā vēstulē norādīja, ka plānošana aizkavējusies un ka Amsterdamas pašvaldība joprojām strādā pie projekta un ieguldījumu noteikumu izstrādes. Nīderlandes iestādes paziņoja, ka tām pieprasītās informācijas sagatavošanai vajag vairāk laika, un lūdza Komisiju apturēt vērtēšanu, līdz būs pieejama visa informācija. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlandes iestādes 2005. gada 18. novembrī reģistrētajā vēstulē norādīja, ka plānošana aizkavējusies un ka Amsterdamas pašvaldība joprojām strādā pie projekta un ieguldījumu noteikumu izstrādes. Nīderlandes iestādes paziņoja, ka tām pieprasītās informācijas sagatavošanai vajag vairāk laika, un lūdza Komisiju apturēt vērtēšanu, līdz būs pieejama visa informācija.

| (5) | Amsterdamas pašvaldība 2005. gada 23. decembrī reģistrētā e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka Amsterdamas pilsētas dome vienbalsīgi nolēmusi veikt ieguldījumu FttH tīkla ierīkošanā, kā arī norādīja, ka uzsāktas sarunas ar BAM/DRAKA (par tīkla izbūvi) un BBned (par tīkla ekspluatāciju), kā arī ar ING RE un pieciem mājokļu uzņēmumiem (līdzieguldītājiem) un ka tās paredzēts pabeigt līdz 2006. gada janvārim. |
| --- | --- |

(5)

Amsterdamas pašvaldība 2005. gada 23. decembrī reģistrētā e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka Amsterdamas pilsētas dome vienbalsīgi nolēmusi veikt ieguldījumu FttH tīkla ierīkošanā, kā arī norādīja, ka uzsāktas sarunas ar BAM/DRAKA (par tīkla izbūvi) un BBned (par tīkla ekspluatāciju), kā arī ar ING RE un pieciem mājokļu uzņēmumiem (līdzieguldītājiem) un ka tās paredzēts pabeigt līdz 2006. gada janvārim.

| (6) | Ar 2005. gada 27. decembrī reģistrētu vēstuli Komisija no VECAI (kabeļoperatoru apvienības Nīderlandē, kas 2007. gada septembrī mainīja nosaukumu uz “NLKabel”) (2) saņēma sūdzību par projektu. UPC Nederland BV (kabeļoperators, kas galvenokārt darbojas Nīderlandē, turpmāk “UPC”) (3) pirmo reizi informēja Komisiju par savām bažām 2005. gada martā. Abas puses, ar kurām notika vairākas tikšanās, apgalvoja, ka pašvaldības līdzdalība neatbilst MEIP nosacījumiem un ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2005. gada 27. decembrī reģistrētu vēstuli Komisija no VECAI (kabeļoperatoru apvienības Nīderlandē, kas 2007. gada septembrī mainīja nosaukumu uz “NLKabel”) (2) saņēma sūdzību par projektu. UPC Nederland BV (kabeļoperators, kas galvenokārt darbojas Nīderlandē, turpmāk “UPC”) (3) pirmo reizi informēja Komisiju par savām bažām 2005. gada martā. Abas puses, ar kurām notika vairākas tikšanās, apgalvoja, ka pašvaldības līdzdalība neatbilst MEIP nosacījumiem un ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (7) | Atsaucoties uz Nīderlandes iestāžu 2005. gada novembra paziņojumu, ka papildu informācija tiks sniegta pēc projekta pilnīgākas izstrādes, ko plānots pabeigt 2006. gada pavasarī, Komisija 2006. gada 3. martā nosūtīja Nīderlandes iestādēm atgādinājumu. Komisija Nīderlandes iestādēm atgādināja arī par pienākumu atturēties no darbības atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Atsaucoties uz Nīderlandes iestāžu 2005. gada novembra paziņojumu, ka papildu informācija tiks sniegta pēc projekta pilnīgākas izstrādes, ko plānots pabeigt 2006. gada pavasarī, Komisija 2006. gada 3. martā nosūtīja Nīderlandes iestādēm atgādinājumu. Komisija Nīderlandes iestādēm atgādināja arī par pienākumu atturēties no darbības atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam.

| (8) | Uz Komisijas 2006. gada 3. marta vēstuli Nīderlandes iestādes atbildēja 2006. gada 3. aprīlī un papildu informāciju nosūtīja 2006. gada 2. maija vēstulē. Atsaucoties uz informāciju, kura tika saņemta no UPC un ar kuru tika paustas sākotnējas bažas par atbilstību MEIP, Komisija 2006. gada 19. maijā nosūtīja Nīderlandes iestādēm vēl vienu vēstuli un vēlreiz atgādināja par pienākumu atturēties no darbības (4). |
| --- | --- |

(8)

Uz Komisijas 2006. gada 3. marta vēstuli Nīderlandes iestādes atbildēja 2006. gada 3. aprīlī un papildu informāciju nosūtīja 2006. gada 2. maija vēstulē. Atsaucoties uz informāciju, kura tika saņemta no UPC un ar kuru tika paustas sākotnējas bažas par atbilstību MEIP, Komisija 2006. gada 19. maijā nosūtīja Nīderlandes iestādēm vēl vienu vēstuli un vēlreiz atgādināja par pienākumu atturēties no darbības (4).

| (9) | Papildu informāciju Nīderlandes iestādes nosūtīja 2006. gada maijā un jūnijā (5). Komisija 2006. gada 24. jūlijā nosūtīja Nīderlandes iestādēm informācijas papildu pieprasījumu, un Nīderlandes iestādes ar atbildes vēstuli iesniedza vairākas informācijas paketes (6). Pēc informācijas papildu pieprasījuma 2006. gada 29. septembrī iestādes 2006. gada 13. oktobrī lūdza atbildes termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Papildu informāciju Nīderlandes iestādes nosūtīja 2006. gada maijā un jūnijā (5). Komisija 2006. gada 24. jūlijā nosūtīja Nīderlandes iestādēm informācijas papildu pieprasījumu, un Nīderlandes iestādes ar atbildes vēstuli iesniedza vairākas informācijas paketes (6). Pēc informācijas papildu pieprasījuma 2006. gada 29. septembrī iestādes 2006. gada 13. oktobrī lūdza atbildes termiņa pagarinājumu.

| (10) | Pa to laiku 2006. gada 12. oktobrī tika uzsākta tīkla ierīkošana (7). Ņemot vērā šo būvniecību, Nīderlandes iestāžu lūgums pagarināt termiņu tika noraidīts. Daļu atbilžu Nīderlandes iestādes iesniedza pirms termiņa, proti, līdz 2006. gada 26. oktobrim, un lielu daļu informācijas iesniedza arī 2006. gada 30. oktobrī un 16., 20. un 21. novembrī. |
| --- | --- |

(10)

Pa to laiku 2006. gada 12. oktobrī tika uzsākta tīkla ierīkošana (7). Ņemot vērā šo būvniecību, Nīderlandes iestāžu lūgums pagarināt termiņu tika noraidīts. Daļu atbilžu Nīderlandes iestādes iesniedza pirms termiņa, proti, līdz 2006. gada 26. oktobrim, un lielu daļu informācijas iesniedza arī 2006. gada 30. oktobrī un 16., 20. un 21. novembrī.

| (11) | Iesniegumā par pagaidu pasākumu pieņemšanu UPC lūdza Amsterdamas pilsētas rajona tiesu pieprasīt Amsterdamas pašvaldībai ievērot EK līguma 88. panta 3. punktā izklāstīto pienākumu atturēties no darbības un apturēt projekta īstenošanu, līdz Komisija sniegs savu novērtējumu. Rajona tiesa UPC lūgumu noraidīja, savā 2006. gada 22. jūnija spriedumā norādot, ka nevar izvirzīt pieņēmumu, ka pašvaldības iesaistīšanās projektā ir valsts atbalsts. Kā norāda tiesa, tikai to vien, ka pašvaldība uzsākusi projektu, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Turklāt tiesa secināja, ka kopuzņēmums Glasvezelnet Amsterdam CV atlīdzinās Amsterdamas pilsētai radušās sākotnējās izmaksas (izpēte u.c.), tādēļ tas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(11)

Iesniegumā par pagaidu pasākumu pieņemšanu UPC lūdza Amsterdamas pilsētas rajona tiesu pieprasīt Amsterdamas pašvaldībai ievērot EK līguma 88. panta 3. punktā izklāstīto pienākumu atturēties no darbības un apturēt projekta īstenošanu, līdz Komisija sniegs savu novērtējumu. Rajona tiesa UPC lūgumu noraidīja, savā 2006. gada 22. jūnija spriedumā norādot, ka nevar izvirzīt pieņēmumu, ka pašvaldības iesaistīšanās projektā ir valsts atbalsts. Kā norāda tiesa, tikai to vien, ka pašvaldība uzsākusi projektu, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Turklāt tiesa secināja, ka kopuzņēmums Glasvezelnet Amsterdam CV atlīdzinās Amsterdamas pilsētai radušās sākotnējās izmaksas (izpēte u.c.), tādēļ tas nav valsts atbalsts.

| (12) | UPC e-pasta vēstulē 2006. gada 22. septembrī informēja Komisiju, ka pārsūdzējis rajona tiesas spriedumu. Amsterdamas pašvaldība (8) 2006. gada novembrī informēja Komisiju, ka apelācijas tiesa ieteikusi UPC un Amsterdamas pašvaldībai pirms tiesas lēmuma sagaidīt Komisijas lēmumu. Abas puses pieņēma šo priekšlikumu (9). |
| --- | --- |

(12)

UPC e-pasta vēstulē 2006. gada 22. septembrī informēja Komisiju, ka pārsūdzējis rajona tiesas spriedumu. Amsterdamas pašvaldība (8) 2006. gada novembrī informēja Komisiju, ka apelācijas tiesa ieteikusi UPC un Amsterdamas pašvaldībai pirms tiesas lēmuma sagaidīt Komisijas lēmumu. Abas puses pieņēma šo priekšlikumu (9).

| (13) | Ar 2006. gada 20. decembra vēstuli Komisija informēja Nīderlandi par savu lēmumu saistībā ar paziņoto pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Ar 2006. gada 20. decembra vēstuli Komisija informēja Nīderlandi par savu lēmumu saistībā ar paziņoto pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā.

| (14) | Ar 2007. gada 8. janvāra vēstuli Nīderlandes iestādes lūdza piekļuvi vairākiem UPC iesniegtiem dokumentiem, kas minēti lēmumā par procedūras uzsākšanu. Ar 2007. gada 13. februāra vēstuli UPC piekrita atļaut Nīderlandes iestādēm piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem, un Komisija tos nosūtīja Nīderlandes iestādēm. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2007. gada 8. janvāra vēstuli Nīderlandes iestādes lūdza piekļuvi vairākiem UPC iesniegtiem dokumentiem, kas minēti lēmumā par procedūras uzsākšanu. Ar 2007. gada 13. februāra vēstuli UPC piekrita atļaut Nīderlandes iestādēm piekļuvi pieprasītajiem dokumentiem, un Komisija tos nosūtīja Nīderlandes iestādēm.

| (15) | Apelācijas tiesa 2007. gada 18. janvārī Amsterdamā (10) noraidīja UPC Nederland pret Amsterdamas pašvaldību iesniegto prasību pārtraukt turpmākās ar pasākumu saistītās darbības. Apelācijas tiesa secināja, ka, kaut gan savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica nelielas šaubas par to, vai ievērota atbilstība MEIP, Amsterdamas pašvaldība, iesniedzot Komisijai pieprasīto informāciju, spēja apliecināt, ka pasākums atbilst MEIP un nav valsts atbalsts. Šādos apstākļos apelācijas tiesa uzskatīja par iespējamu, ka Komisija secinās, ka atbalsts nav iesaistīts. Tiesa arī secināja, ka, ja pašvaldībai būtu jāpārtrauc visi ar Amsterdamas optisko tīklu saistītie darbi, tas aizskartu pašvaldības intereses, bet UPC neciestu ievērojamus zaudējumus no Amsterdamā uzsāktajiem sagatavošanās darbiem. |
| --- | --- |

(15)

Apelācijas tiesa 2007. gada 18. janvārī Amsterdamā (10) noraidīja UPC Nederland pret Amsterdamas pašvaldību iesniegto prasību pārtraukt turpmākās ar pasākumu saistītās darbības. Apelācijas tiesa secināja, ka, kaut gan savā lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica nelielas šaubas par to, vai ievērota atbilstība MEIP, Amsterdamas pašvaldība, iesniedzot Komisijai pieprasīto informāciju, spēja apliecināt, ka pasākums atbilst MEIP un nav valsts atbalsts. Šādos apstākļos apelācijas tiesa uzskatīja par iespējamu, ka Komisija secinās, ka atbalsts nav iesaistīts. Tiesa arī secināja, ka, ja pašvaldībai būtu jāpārtrauc visi ar Amsterdamas optisko tīklu saistītie darbi, tas aizskartu pašvaldības intereses, bet UPC neciestu ievērojamus zaudējumus no Amsterdamā uzsāktajiem sagatavošanās darbiem.

| (16) | Ar 2007. gada 5. marta vēstuli UPC lūdza Komisijai atļauju piekļūt Nīderlandes iestāžu iesniegtajai konfidenciālajai informācijai un izveidot “datu telpas” (11) procedūru šim pasākumam, lai varētu piekļūt Nīderlandes iestāžu iesniegtajiem dokumentiem un pilnīgāk pamatotu savu prasību. Ar 2007. gada 26. marta vēstuli Komisija informēja UPC, ka valsts atbalsta procedūras nenodrošina trešo pušu piekļuvi pieprasītajai konfidenciālajai informācijai vai “datu telpas” procedūras izveidošanu. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2007. gada 5. marta vēstuli UPC lūdza Komisijai atļauju piekļūt Nīderlandes iestāžu iesniegtajai konfidenciālajai informācijai un izveidot “datu telpas” (11) procedūru šim pasākumam, lai varētu piekļūt Nīderlandes iestāžu iesniegtajiem dokumentiem un pilnīgāk pamatotu savu prasību. Ar 2007. gada 26. marta vēstuli Komisija informēja UPC, ka valsts atbalsta procedūras nenodrošina trešo pušu piekļuvi pieprasītajai konfidenciālajai informācijai vai “datu telpas” procedūras izveidošanu.

| (17) | Uz Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Nīderlandes iestādes atbildēja ar 2007. gada 16. martā reģistrētu vēstuli. |
| --- | --- |

(17)

Uz Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Nīderlandes iestādes atbildēja ar 2007. gada 16. martā reģistrētu vēstuli.

| (18) | Pēc vairākkārtējas korespondences apmaiņas starp Komisiju un Nīderlandes iestādēm konfidencialitātes jautājumos lēmuma par procedūras uzsākšanu publiski pieejamā versija 2007. gada 23. aprīlī tika nosūtīta prasību iesniedzējiem un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu. |
| --- | --- |

(18)

Pēc vairākkārtējas korespondences apmaiņas starp Komisiju un Nīderlandes iestādēm konfidencialitātes jautājumos lēmuma par procedūras uzsākšanu publiski pieejamā versija 2007. gada 23. aprīlī tika nosūtīta prasību iesniedzējiem un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu.

| (19) | Pēc procedūras uzsākšanas Komisija saņēma apsvērumus no piecām ieinteresētajām personām, proti, no Liberty Global/UPC
   (13), Com Hem
   (14), Ono
   (15), France Telecom
   (16) un vēl vienas personas, kas lūdza saglabāt anonimitāti (17). Ar 2007. gada 30. jūlijā reģistrētu vēstuli Komisija trešo personu apsvērumus nosūtīja Nīderlandes iestādēm. Iestādes savus apsvērumus iesniedza ar 2007. gada 17. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(19)

Pēc procedūras uzsākšanas Komisija saņēma apsvērumus no piecām ieinteresētajām personām, proti, no Liberty Global/UPC
   (13), Com Hem
   (14), Ono
   (15), France Telecom
   (16) un vēl vienas personas, kas lūdza saglabāt anonimitāti (17). Ar 2007. gada 30. jūlijā reģistrētu vēstuli Komisija trešo personu apsvērumus nosūtīja Nīderlandes iestādēm. Iestādes savus apsvērumus iesniedza ar 2007. gada 17. septembra vēstuli.

| (20) | Komisija 2007. gada 5. jūlijā organizēja sanāksmes ar Liberty Global/UPC pārstāvjiem un 2007. gada 5. novembrī – ar Nīderlandes iestāžu pārstāvjiem. Nīderlandes iestādes 2007. gada 9. un 12. novembrī iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2007. gada 5. jūlijā organizēja sanāksmes ar Liberty Global/UPC pārstāvjiem un 2007. gada 5. novembrī – ar Nīderlandes iestāžu pārstāvjiem. Nīderlandes iestādes 2007. gada 9. un 12. novembrī iesniedza papildu informāciju.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (21) | Amsterdamas pašvaldība 2004. gadā nolēma izpētīt iespēju veikt ieguldījumu optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home, FttH] elektronisko sakaru piekļuves tīklā (18) (Citynet Amsterdam). Pēc pārskatiem, tirgus analīzes un iepriekšējas sazināšanās ar iespējamiem ieguldītājiem pašvaldība 2005. gada decembrī oficiāli nolēma turpināt darbu pie ieguldījuma un precizēja noteikumus ieguldījuma veikšanai. |
| --- | --- |

(21)

Amsterdamas pašvaldība 2004. gadā nolēma izpētīt iespēju veikt ieguldījumu optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home, FttH] elektronisko sakaru piekļuves tīklā (18) (Citynet Amsterdam). Pēc pārskatiem, tirgus analīzes un iepriekšējas sazināšanās ar iespējamiem ieguldītājiem pašvaldība 2005. gada decembrī oficiāli nolēma turpināt darbu pie ieguldījuma un precizēja noteikumus ieguldījuma veikšanai.

| (22) | Plānotais FttH tīkls Amsterdamā apkalpos 37 000 Amsterdamas mājsaimniecību Zeeburg, Osdorp un Oost-Watergraafsmeer rajonā, kas kopā aptver aptuveni 10 % no Amsterdamas. Amsterdamas pašvaldība pauda arī ilgtermiņa mērķi – paplašināt projektu citās Amsterdamas daļās, kopumā aptverot līdz 400 000 mājsaimniecību pieslēgumu. Tomēr minētais paplašinājums neietilpst novērtējamā projektā. |
| --- | --- |

(22)

Plānotais FttH tīkls Amsterdamā apkalpos 37 000 Amsterdamas mājsaimniecību Zeeburg, Osdorp un Oost-Watergraafsmeer rajonā, kas kopā aptver aptuveni 10 % no Amsterdamas. Amsterdamas pašvaldība pauda arī ilgtermiņa mērķi – paplašināt projektu citās Amsterdamas daļās, kopumā aptverot līdz 400 000 mājsaimniecību pieslēgumu. Tomēr minētais paplašinājums neietilpst novērtējamā projektā.

| (23) | Projekts Amsterdamā balstās uz attēlā redzamo “trīs slāņu modeli”.
  1.   attēls
  Projekta Citynet Amsterdam vienkāršota kopaina |
| --- | --- |

(23)

Projekts Amsterdamā balstās uz attēlā redzamo “trīs slāņu modeli”.

1.   attēls

Projekta Citynet Amsterdam vienkāršota kopaina

Image

| (24) | Pirmais slānis ir tā saucamā “pasīvā tīkla infrastruktūra”, kas ietver kabeļu kanālus, optiskos kabeļus un āra sadales skapjus. |
| --- | --- |

(24)

Pirmais slānis ir tā saucamā “pasīvā tīkla infrastruktūra”, kas ietver kabeļu kanālus, optiskos kabeļus un āra sadales skapjus.

| (25) | Šo pasīvo infrastruktūru aktivizē vairumtirdzniecības operators, izmantojot telekomunikāciju iekārtas (otro jeb “aktīvo slāni”), pārvaldot un uzturot tīklu un sniedzot vairumtirdzniecības pakalpojumus mazumtirdzniecības operatoriem. Aktīvais slānis ietver tādu sistēmu, piemēram, komutatoru, maršrutētāju vai sadalītāju, pārvaldību, vadību un uzturēšanu, kas nepieciešamas tīkla darbībai. |
| --- | --- |

(25)

Šo pasīvo infrastruktūru aktivizē vairumtirdzniecības operators, izmantojot telekomunikāciju iekārtas (otro jeb “aktīvo slāni”), pārvaldot un uzturot tīklu un sniedzot vairumtirdzniecības pakalpojumus mazumtirdzniecības operatoriem. Aktīvais slānis ietver tādu sistēmu, piemēram, komutatoru, maršrutētāju vai sadalītāju, pārvaldību, vadību un uzturēšanu, kas nepieciešamas tīkla darbībai.

| (26) | Vairumtirdzniecības operators nodrošina atvērtu, nediskriminējošu piekļuvi mazumtirdzniecības operatoriem, lai tiešajiem lietotājiem piedāvātu televīzijas, platjoslas, telefonijas un citus uz internetu balstītus pakalpojumus (trešais jeb “mazumtirdzniecības slānis”). Lai nodrošinātu šos pakalpojumus, mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem būs arī jāveic ieguldījumi iekārtās, jānodrošina saturs un sava pakalpojuma platforma (uzturēšana, klientu aprūpe un rēķinu sagatavošana). |
| --- | --- |

(26)

Vairumtirdzniecības operators nodrošina atvērtu, nediskriminējošu piekļuvi mazumtirdzniecības operatoriem, lai tiešajiem lietotājiem piedāvātu televīzijas, platjoslas, telefonijas un citus uz internetu balstītus pakalpojumus (trešais jeb “mazumtirdzniecības slānis”). Lai nodrošinātu šos pakalpojumus, mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem būs arī jāveic ieguldījumi iekārtās, jānodrošina saturs un sava pakalpojuma platforma (uzturēšana, klientu aprūpe un rēķinu sagatavošana).

| (27) | Pasīvās infrastruktūras īpašnieks un pārvaldītājs būs līgumsabiedrība Glasvezelnet Amsterdam cv (“GNA”) (19), kuras akcionāri ir Amsterdamas pašvaldība, divi privāti ieguldītāji, proti, ING Real Estate (turpmāk “ING RE”) (20) un Reggefiber
   (21), kā arī sociālo mājokļu uzņēmumu piecu meitasuzņēmumu līgumsabiedrība (22). Sadarbības nolīgumu (“Samenwerkingsovereenkomst”) puses parakstīja 2006. gada 11. aprīlī, un ieguldījumu līgumu (“CV-overeenkomst”) – 2006. gada 26. maijā. |
| --- | --- |

(27)

Pasīvās infrastruktūras īpašnieks un pārvaldītājs būs līgumsabiedrība Glasvezelnet Amsterdam cv (“GNA”) (19), kuras akcionāri ir Amsterdamas pašvaldība, divi privāti ieguldītāji, proti, ING Real Estate (turpmāk “ING RE”) (20) un Reggefiber
   (21), kā arī sociālo mājokļu uzņēmumu piecu meitasuzņēmumu līgumsabiedrība (22). Sadarbības nolīgumu (“Samenwerkingsovereenkomst”) puses parakstīja 2006. gada 11. aprīlī, un ieguldījumu līgumu (“CV-overeenkomst”) – 2006. gada 26. maijā.

| (28) | Amsterdamas pašvaldība iegulda 6 miljonus euro, ING RE un Reggefiber katrs iegulda 3 miljonus euro, trīs sociālo mājokļu uzņēmumi katrs iegulda 1,5 miljonus euro, un divi sociālo mājokļu uzņēmumi katrs iegulda EUR 750 000 (23). Kopējie pamatkapitāla ieguldījumi ir aptuveni 18 miljoni euro. Turklāt GNA saņēma EUR (...) (24) aizdevumu no (...) (25). Projekta plānotā budžeta kopējā summa ir 30 miljoni euro. Kā redzams arī 1. attēlā, Amsterdamas pašvaldībai pieder trešdaļa GNA akciju, diviem privātajiem ieguldītājiem kopā pieder otra trešdaļa, bet mājokļu uzņēmumu meitasuzņēmumiem – atlikusī trešdaļa. |
| --- | --- |

(28)

Amsterdamas pašvaldība iegulda 6 miljonus euro, ING RE un Reggefiber katrs iegulda 3 miljonus euro, trīs sociālo mājokļu uzņēmumi katrs iegulda 1,5 miljonus euro, un divi sociālo mājokļu uzņēmumi katrs iegulda EUR 750 000 (23). Kopējie pamatkapitāla ieguldījumi ir aptuveni 18 miljoni euro. Turklāt GNA saņēma EUR (...) (24) aizdevumu no (...) (25). Projekta plānotā budžeta kopējā summa ir 30 miljoni euro. Kā redzams arī 1. attēlā, Amsterdamas pašvaldībai pieder trešdaļa GNA akciju, diviem privātajiem ieguldītājiem kopā pieder otra trešdaļa, bet mājokļu uzņēmumu meitasuzņēmumiem – atlikusī trešdaļa.

| (29) | GNA pasīvo infrastruktūru aktivizēs un izmantos BBned
   (26), pamatojoties uz līgumu starp GNA un BBned (...). Ieguldījumi, lai nodrošinātu vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi, būs jāveic BBned. BBned optiskās šķiedras kabeļus nomās no GNA un, uzņemoties risku, būs (...) (27) tiesīgs nodrošināt vairumtirdzniecības līmeņa transportu un saistītos pakalpojumus mazumtirdzniecības operatoriem. Tas maksās par pasīvā tīkla izmantošanu par katru GNA pievienotu mājsaimniecību. |
| --- | --- |

(29)

GNA pasīvo infrastruktūru aktivizēs un izmantos BBned
   (26), pamatojoties uz līgumu starp GNA un BBned (...). Ieguldījumi, lai nodrošinātu vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi, būs jāveic BBned. BBned optiskās šķiedras kabeļus nomās no GNA un, uzņemoties risku, būs (...) (27) tiesīgs nodrošināt vairumtirdzniecības līmeņa transportu un saistītos pakalpojumus mazumtirdzniecības operatoriem. Tas maksās par pasīvā tīkla izmantošanu par katru GNA pievienotu mājsaimniecību.

| (30) | Vairumtirdzniecības operators nodrošinās mazumtirdzniecības operatoriem atvērtu, nediskriminējošu piekļuvi, lai piedāvātu televīzijas, telefonijas un platjoslas interneta piekļuves pakalpojumus tiešajiem lietotājiem. Izmantojot jauno tīklu, piedāvātie pakalpojumi konkurēs ar kabeļu un telekomunikāciju uzņēmumu, piemēram, KPN un UPC, esošajiem piedāvājumiem. Kā liecina publiski pieejama informācija, izrādās, ka BBNed jau noslēdzis līgumus ar vairākiem mazumtirdzniecības līmeņa pakalpojumu sniedzējiem, kuri sākuši tiešajiem lietotājiem piedāvāt “trīskārša piedāvājuma pakalpojumu” (28)
  GNA stikla šķiedras tīklā. Komisija atzīmē, ka BBned, izmantojot saistītos uzņēmumus Pilmo un Bbeyond, aktīvi darbojas arī mazumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(30)

Vairumtirdzniecības operators nodrošinās mazumtirdzniecības operatoriem atvērtu, nediskriminējošu piekļuvi, lai piedāvātu televīzijas, telefonijas un platjoslas interneta piekļuves pakalpojumus tiešajiem lietotājiem. Izmantojot jauno tīklu, piedāvātie pakalpojumi konkurēs ar kabeļu un telekomunikāciju uzņēmumu, piemēram, KPN un UPC, esošajiem piedāvājumiem. Kā liecina publiski pieejama informācija, izrādās, ka BBNed jau noslēdzis līgumus ar vairākiem mazumtirdzniecības līmeņa pakalpojumu sniedzējiem, kuri sākuši tiešajiem lietotājiem piedāvāt “trīskārša piedāvājuma pakalpojumu” (28)
  GNA stikla šķiedras tīklā. Komisija atzīmē, ka BBned, izmantojot saistītos uzņēmumus Pilmo un Bbeyond, aktīvi darbojas arī mazumtirdzniecības līmenī.

III.   PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (31) | Komisija 2006. gada 20. decembrī nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, jo Nīderlandes iestādes neiesniedza Komisijai pietiekamus pierādījumus, lai novērtētu, vai Amsterdamas pilsētas ieguldījums sabiedrībā GNA atbilst MEIP. Komisija uzskatīja par nepieciešamu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru gan būtisku, gan procedūras (29) iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2006. gada 20. decembrī nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, jo Nīderlandes iestādes neiesniedza Komisijai pietiekamus pierādījumus, lai novērtētu, vai Amsterdamas pilsētas ieguldījums sabiedrībā GNA atbilst MEIP. Komisija uzskatīja par nepieciešamu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru gan būtisku, gan procedūras (29) iemeslu dēļ.

| (32) | Jo īpaši Komisija nebija pārliecināta, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA ir “kopesošs”, t.i., ka tas tika veikts vienlaikus ar ING RE un Reggefiber privātajiem ieguldījumiem. Turklāt Komisija nebija pārliecināta, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījuma GNA noteikumi un nosacījumi ir vienādi ar noteikumiem un nosacījumiem, kādi bija citu pušu veiktajiem ieguldījumiem. Šīs šaubas galvenokārt radīja tas, ka Amsterdamas pašvaldība ieguldīja līdzekļus Citynet projektā pirms GNA dibināšanas (veica tā saucamos “iepriekšējos ieguldījumus”) (30). Pamatojoties uz iepriekšēju novērtējumu, Komisija šaubījās arī attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plāna īstenošanas iespējām. Tādēļ šajā posmā nevarēja izslēgt valsts atbalsta klātbūtni. |
| --- | --- |

(32)

Jo īpaši Komisija nebija pārliecināta, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA ir “kopesošs”, t.i., ka tas tika veikts vienlaikus ar ING RE un Reggefiber privātajiem ieguldījumiem. Turklāt Komisija nebija pārliecināta, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījuma GNA noteikumi un nosacījumi ir vienādi ar noteikumiem un nosacījumiem, kādi bija citu pušu veiktajiem ieguldījumiem. Šīs šaubas galvenokārt radīja tas, ka Amsterdamas pašvaldība ieguldīja līdzekļus Citynet projektā pirms GNA dibināšanas (veica tā saucamos “iepriekšējos ieguldījumus”) (30). Pamatojoties uz iepriekšēju novērtējumu, Komisija šaubījās arī attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plāna īstenošanas iespējām. Tādēļ šajā posmā nevarēja izslēgt valsts atbalsta klātbūtni.

| (33) | Bez šīm grūtībām un iespējamā valsts atbalsta ietekmi uz privāto operatoru ieguldījumiem procedūras uzsākšanu pamatoja arī tas, ka Nīderlandes iestādes neiesniedza Komisijai visu projekta novērtēšanai vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(33)

Bez šīm grūtībām un iespējamā valsts atbalsta ietekmi uz privāto operatoru ieguldījumiem procedūras uzsākšanu pamatoja arī tas, ka Nīderlandes iestādes neiesniedza Komisijai visu projekta novērtēšanai vajadzīgo informāciju.

| (34) | Visbeidzot – Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru arī tādēļ, lai Nīderlandes iestādēm un trešām personām dotu iespēju iesniegt savus apsvērumus par tās veikto minētā pasākuma iepriekšēju novērtējumu un lai Komisijai būtu pieejama jebkura ar pasākumu saistītā informācija. |
| --- | --- |

(34)

Visbeidzot – Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru arī tādēļ, lai Nīderlandes iestādēm un trešām personām dotu iespēju iesniegt savus apsvērumus par tās veikto minētā pasākuma iepriekšēju novērtējumu un lai Komisijai būtu pieejama jebkura ar pasākumu saistītā informācija.

IV.   TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (35) | UPC savus apsvērumus iesniedza vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 17. jūlijā. UPC iesniegtajā vēstulē vairākkārt atkārtota nostāja, kas tika izteikta pirms Komisijas lēmuma par procedūras uzsākšanu (31), proti, ka Citynet projekta uzņēmējdarbības plāna pamatā ir nereāli ekonomiski pieņēmumi, jo īpaši attiecībā uz pārklājumu un vairumtirdzniecības cenām, un ka uzņēmējdarbības plāns šā iemesla dēļ visticamāk nav komerciāli dzīvotspējīgs. Lai pamatotu šo nostāju, UPC iesniedza konsultāciju firmas RBB Economics sagatavotu pārskatu, kas papildina ar jaunu informāciju (32) pārējos šīs firmas ziņojumus, kuri sagatavoti par attiecīgo jautājumu un sniegti vēl pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas (33). |
| --- | --- |

(35)

UPC savus apsvērumus iesniedza vēstulē, kas reģistrēta 2007. gada 17. jūlijā. UPC iesniegtajā vēstulē vairākkārt atkārtota nostāja, kas tika izteikta pirms Komisijas lēmuma par procedūras uzsākšanu (31), proti, ka Citynet projekta uzņēmējdarbības plāna pamatā ir nereāli ekonomiski pieņēmumi, jo īpaši attiecībā uz pārklājumu un vairumtirdzniecības cenām, un ka uzņēmējdarbības plāns šā iemesla dēļ visticamāk nav komerciāli dzīvotspējīgs. Lai pamatotu šo nostāju, UPC iesniedza konsultāciju firmas RBB Economics sagatavotu pārskatu, kas papildina ar jaunu informāciju (32) pārējos šīs firmas ziņojumus, kuri sagatavoti par attiecīgo jautājumu un sniegti vēl pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas (33).

| (36) | Attiecībā uz projekta komerciālo dzīvotspēju UPC argumentē, ka jaunais optiskais tīkls neļauj operatoriem piedāvāt tādus pakalpojumus, kas būtiski atšķiras no pašreizējo operatoru piedāvātajiem pakalpojumiem. Rezultātā un ņemot vērā to, ka platjoslas pārklājums GNA aptveramajos reģionos jau sasniedzis 65 % mājsaimniecību, jaunais optiskais tīkls nespēs piesaistīt saviem pakalpojumiem tik daudz klientu, lai tā uzņēmējdarbības plāns būtu dzīvotspējīgs. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz projekta komerciālo dzīvotspēju UPC argumentē, ka jaunais optiskais tīkls neļauj operatoriem piedāvāt tādus pakalpojumus, kas būtiski atšķiras no pašreizējo operatoru piedāvātajiem pakalpojumiem. Rezultātā un ņemot vērā to, ka platjoslas pārklājums GNA aptveramajos reģionos jau sasniedzis 65 % mājsaimniecību, jaunais optiskais tīkls nespēs piesaistīt saviem pakalpojumiem tik daudz klientu, lai tā uzņēmējdarbības plāns būtu dzīvotspējīgs.

| (37) | Šā argumenta pamatojumam UPC iesniedza rādītāju par vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu (34) savā kabeļu tīklā attiecībā uz reģioniem, kur GNA jau nodrošina (35) trīskārša piedāvājuma pakalpojumus. Abonentu skaita mainības koeficients attiecas uz laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 1. jūnijam tajos reģionos, kur tiek izmantots GNA tīkls. Maksimālie abonentu skaita mainības rādītāji liecina, ka UPC pārklājums analogajai kabeļtelevīzijai, interneta piekļuvei, telefonijai vai ciparu televīzijai attiecīgajos rajonos bija stabils un interneta piekļuvei pat pieauga. Tādēļ UPC secina, ka nav pazīmju, ka GNA klātbūtnes dēļ būtu ievērojams pārklājuma samazinājums. |
| --- | --- |

(37)

Šā argumenta pamatojumam UPC iesniedza rādītāju par vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu (34) savā kabeļu tīklā attiecībā uz reģioniem, kur GNA jau nodrošina (35) trīskārša piedāvājuma pakalpojumus. Abonentu skaita mainības koeficients attiecas uz laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 1. jūnijam tajos reģionos, kur tiek izmantots GNA tīkls. Maksimālie abonentu skaita mainības rādītāji liecina, ka UPC pārklājums analogajai kabeļtelevīzijai, interneta piekļuvei, telefonijai vai ciparu televīzijai attiecīgajos rajonos bija stabils un interneta piekļuvei pat pieauga. Tādēļ UPC secina, ka nav pazīmju, ka GNA klātbūtnes dēļ būtu ievērojams pārklājuma samazinājums.

| (38) | Turklāt UPC argumentē, ka sekmīgu optiskā tīkla izmantošanu Nīderlandes pilsētās Nuenen un Hillegom
   (36), uz ko atsaucas Nīderlandes iestādes, nevar uzskatīt par Amsterdamas projektam piemērotu salīdzinājumu, jo šie projekti, domājams, saņēma ievērojamas subsīdijas no Nīderlandes Ekonomikas ministrijas, tīkli ir kopīgā iedzīvotāju un operatoru īpašumā, projekti ir samērā mazi (37), un abās pilsētās esošie platjoslas operatori piedāvāja vienīgi platjoslas pamatpakalpojumus. Tas atšķiras no situācijas Amsterdamā, kur liela ātruma piedāvājumi pieejami esošajos kabeļu un telekomunikāciju tīklos. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt UPC argumentē, ka sekmīgu optiskā tīkla izmantošanu Nīderlandes pilsētās Nuenen un Hillegom
   (36), uz ko atsaucas Nīderlandes iestādes, nevar uzskatīt par Amsterdamas projektam piemērotu salīdzinājumu, jo šie projekti, domājams, saņēma ievērojamas subsīdijas no Nīderlandes Ekonomikas ministrijas, tīkli ir kopīgā iedzīvotāju un operatoru īpašumā, projekti ir samērā mazi (37), un abās pilsētās esošie platjoslas operatori piedāvāja vienīgi platjoslas pamatpakalpojumus. Tas atšķiras no situācijas Amsterdamā, kur liela ātruma piedāvājumi pieejami esošajos kabeļu un telekomunikāciju tīklos.

| (39) | Kā uzskata UPC, maz ticams, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir īstenojams, un Amsterdamas pašvaldības ieguldījumi GNA neatbilst MEIP un ir valsts atbalsts. Citējot Komisijas lēmumu Apingedamas lietā (38), UPC arī vairākkārt atkārto savu iepriekšējo nostāju, ka nevienu projektā iesaistīto valsts atbalstu nevar uzskatīt par Līgumam atbilstīgu, jo tas nav ne vajadzīgs, ne samērīgs. |
| --- | --- |

(39)

Kā uzskata UPC, maz ticams, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir īstenojams, un Amsterdamas pašvaldības ieguldījumi GNA neatbilst MEIP un ir valsts atbalsts. Citējot Komisijas lēmumu Apingedamas lietā (38), UPC arī vairākkārt atkārto savu iepriekšējo nostāju, ka nevienu projektā iesaistīto valsts atbalstu nevar uzskatīt par Līgumam atbilstīgu, jo tas nav ne vajadzīgs, ne samērīgs.

| (40) | Turklāt UPC izsaka šaubas, vai valsts ieguldījums sabiedrībā GNA veikts saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kas piemēroti citiem GNA akcionāriem. UPC apgalvo – tas, ka Amsterdamas pašvaldība uzņēmās veikt dažus iepriekšējus ieguldījumus un pārējie GNA akcionāri pieņēma lēmumu iesaistīties projektā pēc tam, kad pašvaldība veica nelielu priekšizpēti, norāda, ka ieguldījums netika veikts saskaņā ar noteikumiem, kas vienādi visiem akcionāriem, un tas varētu pastiprināt šaubas par pasākuma saderību ar tirgu. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt UPC izsaka šaubas, vai valsts ieguldījums sabiedrībā GNA veikts saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kas piemēroti citiem GNA akcionāriem. UPC apgalvo – tas, ka Amsterdamas pašvaldība uzņēmās veikt dažus iepriekšējus ieguldījumus un pārējie GNA akcionāri pieņēma lēmumu iesaistīties projektā pēc tam, kad pašvaldība veica nelielu priekšizpēti, norāda, ka ieguldījums netika veikts saskaņā ar noteikumiem, kas vienādi visiem akcionāriem, un tas varētu pastiprināt šaubas par pasākuma saderību ar tirgu.

| (41) | Visbeidzot UPC arī norāda, ka projekta nesekmīga iznākuma gadījumā tīklu varētu lēti pārdot citam operatoram, kam nebūs jāsedz pilnas ieguldījuma izmaksas. Šis operators tādējādi varētu stiprināt savu konkurētspēju, izmantojot valsts finansētu projektu. UPC arī uzsver pasākuma iespējama precedenta raksturu. Gadījumā, ja Komisija konstatētu, ka pasākums nav valsts atbalsts, citas pašvaldības varētu sekot Amsterdamas piemēram FttH tīklu būvē. UPC norāda, ka Nīderlandes Ekonomikas ministrija un inženierpakalpojumu uzņēmums Arcadis
   (39) jau izveidojušas tiešsaistē brīvi pieejamu uzņēmējdarbības modeļa aplēsi (40), kas varētu rosināt pašvaldības veidot savus FttH tīklus. |
| --- | --- |

(41)

Visbeidzot UPC arī norāda, ka projekta nesekmīga iznākuma gadījumā tīklu varētu lēti pārdot citam operatoram, kam nebūs jāsedz pilnas ieguldījuma izmaksas. Šis operators tādējādi varētu stiprināt savu konkurētspēju, izmantojot valsts finansētu projektu. UPC arī uzsver pasākuma iespējama precedenta raksturu. Gadījumā, ja Komisija konstatētu, ka pasākums nav valsts atbalsts, citas pašvaldības varētu sekot Amsterdamas piemēram FttH tīklu būvē. UPC norāda, ka Nīderlandes Ekonomikas ministrija un inženierpakalpojumu uzņēmums Arcadis
   (39) jau izveidojušas tiešsaistē brīvi pieejamu uzņēmējdarbības modeļa aplēsi (40), kas varētu rosināt pašvaldības veidot savus FttH tīklus.

| (42) | Spānijas kabeļoperators ONO, kas piedāvā apraides, pārraides un telekomunikāciju pakalpojumus, uzskata, ka Komisijai stingri jāpiemēro MEIP princips, jo arī citas pašvaldības varētu sekot piemēram un atsaukties uz MEIP līdzīgos projektos, kas varētu palielināt valsts subsīdijas. ONO apgalvo, ka valsts iejaukšanās pieļaujama tikai īpašos gadījumos, piemēram, vēršoties pret tirgus nepilnībām, nodrošinot pasākuma proporcionalitāti un ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu, kas, kā redzams, neattiecas uz šo pasākumu. Ja Amsterdamas ieguldījums ir valsts atbalsts, ONO argumentē, ka jebkurš iesaistīts atbalsts būs nesaderīgs ar kopējo tirgu, jo apstākļi ir līdzīgi kā Apingedamas gadījumā (41), un šādā gadījumā jebkurš piešķirtais atbalsts būs pakļauts atgūšanas pienākumam. ONO norāda uz lēmumu par to, vai un kādos gadījumos FttH izveidi var atbalstīt ar valsts finansējumu, šķietamo precedenta raksturu. |
| --- | --- |

(42)

Spānijas kabeļoperators ONO, kas piedāvā apraides, pārraides un telekomunikāciju pakalpojumus, uzskata, ka Komisijai stingri jāpiemēro MEIP princips, jo arī citas pašvaldības varētu sekot piemēram un atsaukties uz MEIP līdzīgos projektos, kas varētu palielināt valsts subsīdijas. ONO apgalvo, ka valsts iejaukšanās pieļaujama tikai īpašos gadījumos, piemēram, vēršoties pret tirgus nepilnībām, nodrošinot pasākuma proporcionalitāti un ievērojot tehnoloģiskās neitralitātes principu, kas, kā redzams, neattiecas uz šo pasākumu. Ja Amsterdamas ieguldījums ir valsts atbalsts, ONO argumentē, ka jebkurš iesaistīts atbalsts būs nesaderīgs ar kopējo tirgu, jo apstākļi ir līdzīgi kā Apingedamas gadījumā (41), un šādā gadījumā jebkurš piešķirtais atbalsts būs pakļauts atgūšanas pienākumam. ONO norāda uz lēmumu par to, vai un kādos gadījumos FttH izveidi var atbalstīt ar valsts finansējumu, šķietamo precedenta raksturu.

| (43) | Francijas fiksēto līniju sakaru operators France Telecom (“FT”) pauž UPC un ONO līdzīgu viedokli. Uzņēmums šaubās, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījums Citynet projektā atbilst MEIP. FT arī atbalsta Komisijas nostāju valsts atbalsta pasākumu iedalīšanā “baltā”, “pelēkā” un “melnā” zonā, ko Komisija izmanto, novērtējot atbalsta atbilstību (42). FT uzskata, ka jebkura valsts iejaukšanās “melnajās” zonās (tādās kā Amsterdama) ir grūti pamatojama, jo rezultātā tiek radīti konkurences traucējumi. Saskaņā ar FT viedokli šis attiecīgais pasākums jo īpaši bija tāds gadījums, jo optisko tīklu izveidei tirgus operatoriem jāveic lieli ieguldījumi. |
| --- | --- |

(43)

Francijas fiksēto līniju sakaru operators France Telecom (“FT”) pauž UPC un ONO līdzīgu viedokli. Uzņēmums šaubās, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījums Citynet projektā atbilst MEIP. FT arī atbalsta Komisijas nostāju valsts atbalsta pasākumu iedalīšanā “baltā”, “pelēkā” un “melnā” zonā, ko Komisija izmanto, novērtējot atbalsta atbilstību (42). FT uzskata, ka jebkura valsts iejaukšanās “melnajās” zonās (tādās kā Amsterdama) ir grūti pamatojama, jo rezultātā tiek radīti konkurences traucējumi. Saskaņā ar FT viedokli šis attiecīgais pasākums jo īpaši bija tāds gadījums, jo optisko tīklu izveidei tirgus operatoriem jāveic lieli ieguldījumi.

| (44) | Zviedrijas kabeļoperatora COM HEM iesniegtie apsvērumi ir līdzīgi citu operatoru viedoklim. COM HEM kopumā apšauba Amsterdamas pašvaldības ieguldījuma atbilstību tirgum. Savos secinājumos COM HEM argumentē, ka valsts finansējums platjoslas projektiem pilsētu teritorijās reti atbilst MEIP un tam ir spēcīga kropļojoša ietekme uz konkurenci. COM HEM arī aicina stingri ievērot MEIP un akcentē Amsterdamas gadījuma precedenta nozīmi attiecībā uz turpmākiem pašvaldību un citiem valsts sektora ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(44)

Zviedrijas kabeļoperatora COM HEM iesniegtie apsvērumi ir līdzīgi citu operatoru viedoklim. COM HEM kopumā apšauba Amsterdamas pašvaldības ieguldījuma atbilstību tirgum. Savos secinājumos COM HEM argumentē, ka valsts finansējums platjoslas projektiem pilsētu teritorijās reti atbilst MEIP un tam ir spēcīga kropļojoša ietekme uz konkurenci. COM HEM arī aicina stingri ievērot MEIP un akcentē Amsterdamas gadījuma precedenta nozīmi attiecībā uz turpmākiem pašvaldību un citiem valsts sektora ieguldījumiem.

| (45) | Vēl viena persona, kas lūdza ievērot anonimitāti un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus vairākās Eiropas valstīs, atbalstīja Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Uzņēmums uzskata, ka tā ieguldījumu apdraud pašvaldību iniciatīvas tādu valsts finansējumu izmantošanā, kam ir kropļojoša ietekme uz tirgu. Uzņēmums cer, ka Komisija aizliegs jebkādu valsts finansējumu Amsterdamas Citynet projektam. |
| --- | --- |

(45)

Vēl viena persona, kas lūdza ievērot anonimitāti un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus vairākās Eiropas valstīs, atbalstīja Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Uzņēmums uzskata, ka tā ieguldījumu apdraud pašvaldību iniciatīvas tādu valsts finansējumu izmantošanā, kam ir kropļojoša ietekme uz tirgu. Uzņēmums cer, ka Komisija aizliegs jebkādu valsts finansējumu Amsterdamas Citynet projektam.

V.   AMSTERDAMAS IESTĀŽU IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (46) | Ar 2007. gada 16. martā reģistrētu vēstuli Nīderlandes iestādes iesniedza savus apsvērumus saistībā ar Komisijas lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Tās iesniedza arī apsvērumus par UPC un RBB sagatavotajām pētījumu nekonfidenciālajām versijām. |
| --- | --- |

(46)

Ar 2007. gada 16. martā reģistrētu vēstuli Nīderlandes iestādes iesniedza savus apsvērumus saistībā ar Komisijas lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Tās iesniedza arī apsvērumus par UPC un RBB sagatavotajām pētījumu nekonfidenciālajām versijām.

| (47) | Iesniegtajos apsvērumos Nīderlandes iestādes aizstāv savu viedokli, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA atbilst MEIP un tādēļ nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(47)

Iesniegtajos apsvērumos Nīderlandes iestādes aizstāv savu viedokli, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA atbilst MEIP un tādēļ nav valsts atbalsts.

V.1.   Saistībā ar lēmumu sākt procedūru iesniegtie apsvērumi

| (48) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka Amerikas Savienotajās Valstīs un Āzijā tiek veidoti plaša mēroga optiskie tīkli un ka Eiropa šajā jomā atpaliek. Iestādes apgalvo, ka tādi projekti kā šis ir jo īpaši labvēlīgi Eiropas ekonomikai un pilnībā atbilst Lisabonas stratēģijai (43). |
| --- | --- |

(48)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka Amerikas Savienotajās Valstīs un Āzijā tiek veidoti plaša mēroga optiskie tīkli un ka Eiropa šajā jomā atpaliek. Iestādes apgalvo, ka tādi projekti kā šis ir jo īpaši labvēlīgi Eiropas ekonomikai un pilnībā atbilst Lisabonas stratēģijai (43).

| (49) | Iestādes arī uzsver, ka GNA konkurenci veicinošais uzņēmējdarbības modelis pretēji slēgtajam kabeļoperatoru modelim nodrošina atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi visiem mazumtirdzniecības operatoriem. Tās apgalvo, ka jaunais uzņēmējdarbības modelis sekmē arī konkurenci pakalpojumu sniegšanā, atbalsta inovāciju un palīdz mazināt pakalpojumu sniedzēju risku, ļaujot tiem izmantot finansējumu, kas atbilst katra atsevišķā slāņa īpašībām. |
| --- | --- |

(49)

Iestādes arī uzsver, ka GNA konkurenci veicinošais uzņēmējdarbības modelis pretēji slēgtajam kabeļoperatoru modelim nodrošina atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi visiem mazumtirdzniecības operatoriem. Tās apgalvo, ka jaunais uzņēmējdarbības modelis sekmē arī konkurenci pakalpojumu sniegšanā, atbalsta inovāciju un palīdz mazināt pakalpojumu sniedzēju risku, ļaujot tiem izmantot finansējumu, kas atbilst katra atsevišķā slāņa īpašībām.

| (50) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka projekta akcionāri vēlreiz apliecina, ka GNA projekts atbilst tirgus noteikumiem. Šajā ziņā iestādes uzsver, ka divi privātie ieguldītāji un mājokļu uzņēmumu komerciālie meitasuzņēmumi vēlas iesaistīties projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā pašvaldība. Tās atsaucas arī uz atklātā konkursa procedūrām tīkla būvei un tīkla vairumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Turklāt iestādes norāda – tas, ka GNA tika piedāvāts ievērojams bankas aizdevums ar tirgus noteikumiem, ir skaidra liecība tam, ka projekts un tā pamatā esošais uzņēmējdarbības plāns balstās uz piesardzīgiem tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(50)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka projekta akcionāri vēlreiz apliecina, ka GNA projekts atbilst tirgus noteikumiem. Šajā ziņā iestādes uzsver, ka divi privātie ieguldītāji un mājokļu uzņēmumu komerciālie meitasuzņēmumi vēlas iesaistīties projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā pašvaldība. Tās atsaucas arī uz atklātā konkursa procedūrām tīkla būvei un tīkla vairumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Turklāt iestādes norāda – tas, ka GNA tika piedāvāts ievērojams bankas aizdevums ar tirgus noteikumiem, ir skaidra liecība tam, ka projekts un tā pamatā esošais uzņēmējdarbības plāns balstās uz piesardzīgiem tirgus noteikumiem.

| (51) | Nīderlandes iestādes arī uzsver, ka daudzi līdzīgi sekmīgi optisko tīklu projekti visā Eiropā, un jo īpaši Nīderlandē (44), ko īsteno tirgus operatori, ir pietiekama liecība, ka šādi ieguldījumi parastos tirgus apstākļos ir iespējami. |
| --- | --- |

(51)

Nīderlandes iestādes arī uzsver, ka daudzi līdzīgi sekmīgi optisko tīklu projekti visā Eiropā, un jo īpaši Nīderlandē (44), ko īsteno tirgus operatori, ir pietiekama liecība, ka šādi ieguldījumi parastos tirgus apstākļos ir iespējami.

| (52) | Attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības veiktajiem iepriekšējiem ieguldījumiem Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka pašvaldība uzsāka iniciatīvu pirms GNA dibināšanas, kas, šķiet, neatbilst tirgus standarta prakses ieteikumiem. Komisija pauda bažas, ka dažus GNA uzņēmējdarbība plāna pamatā esošo pasākumu sākumposma riskus Amsterdamas pašvaldība varētu būt uzņēmusies, pirms ieguldījumus GNA veica ING un Reggefiber. Pamatojoties uz Nīderlandes iestāžu informāciju, kas iesniegta pirms oficiālas izmeklēšanas sākšanas, nav skaidrs, vai visi GNA akcionāri veikuši ieguldījumus ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības veiktajiem iepriekšējiem ieguldījumiem Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka pašvaldība uzsāka iniciatīvu pirms GNA dibināšanas, kas, šķiet, neatbilst tirgus standarta prakses ieteikumiem. Komisija pauda bažas, ka dažus GNA uzņēmējdarbība plāna pamatā esošo pasākumu sākumposma riskus Amsterdamas pašvaldība varētu būt uzņēmusies, pirms ieguldījumus GNA veica ING un Reggefiber. Pamatojoties uz Nīderlandes iestāžu informāciju, kas iesniegta pirms oficiālas izmeklēšanas sākšanas, nav skaidrs, vai visi GNA akcionāri veikuši ieguldījumus ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem.

| (53) | Savā atbildē Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka 2006. gada 24. maijā visi ieguldītāji apņēmušies veikt ieguldījumu GNA ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(53)

Savā atbildē Nīderlandes iestādes uzsvēra, ka 2006. gada 24. maijā visi ieguldītāji apņēmušies veikt ieguldījumu GNA ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem.

| (54) | Attiecībā uz iepriekšējiem ieguldījumiem (EUR (...)) Nīderlandes iestādes apgalvo, ka visi GNA akcionāri zināja, ka Amsterdamas pašvaldības veiktie iepriekšējie ieguldījumi GNA būs jāatmaksā. Šā apgalvojuma pamatojumam Nīderlandes iestādes nošķir divas iepriekšējo ieguldījumu daļas. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz iepriekšējiem ieguldījumiem (EUR (...)) Nīderlandes iestādes apgalvo, ka visi GNA akcionāri zināja, ka Amsterdamas pašvaldības veiktie iepriekšējie ieguldījumi GNA būs jāatmaksā. Šā apgalvojuma pamatojumam Nīderlandes iestādes nošķir divas iepriekšējo ieguldījumu daļas.

| (55) | Attiecībā uz pirmo daļu Nīderlandes iestādes uzsver, ka, lai gan GNA dibināšanas līgumi, kas visām pusēm noteica ieguldījumu EUR (...) apmērā, tika parakstīti tikai 2006. gada 24. maijā, (...) nodomu protokolos nākamie GNA akcionāri projekta sagatavošanas izmaksām nolēma kopīgi piešķirt kopsummu EUR (...) (bez PVN). Turklāt šī summa sedza arī konkursa procedūras izmaksas, lai izraudzītos tīkla būvētāju (BAM/Draka) un vairumtirdzniecības operatoru (BBNed), un dažas ar paziņošanas procedūru saistītas izmaksas, kā arī daļu rakšanas darbu izmaksu. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz pirmo daļu Nīderlandes iestādes uzsver, ka, lai gan GNA dibināšanas līgumi, kas visām pusēm noteica ieguldījumu EUR (...) apmērā, tika parakstīti tikai 2006. gada 24. maijā, (...) nodomu protokolos nākamie GNA akcionāri projekta sagatavošanas izmaksām nolēma kopīgi piešķirt kopsummu EUR (...) (bez PVN). Turklāt šī summa sedza arī konkursa procedūras izmaksas, lai izraudzītos tīkla būvētāju (BAM/Draka) un vairumtirdzniecības operatoru (BBNed), un dažas ar paziņošanas procedūru saistītas izmaksas, kā arī daļu rakšanas darbu izmaksu.

| (56) | Attiecībā uz iepriekšējo ieguldījumu otru daļu (EUR (...)) Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka šādi iepriekšēji ieguldījumi pilnībā atbilst parastai tirgus praksei: piesardzīgi tirgus ieguldītāji kopīgā projektā izvēlēsies šādu praksi, jo vienai pusei parasti jāuzņemas “galvenā ieguldītāja” pienākumi. Iestādes arī uzsvēra, ka Amsterdamas pašvaldības iepriekšēji ieguldījumi nemazināja citu GNA akcionāru ieguldījuma sākumposma risku. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz iepriekšējo ieguldījumu otru daļu (EUR (...)) Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka šādi iepriekšēji ieguldījumi pilnībā atbilst parastai tirgus praksei: piesardzīgi tirgus ieguldītāji kopīgā projektā izvēlēsies šādu praksi, jo vienai pusei parasti jāuzņemas “galvenā ieguldītāja” pienākumi. Iestādes arī uzsvēra, ka Amsterdamas pašvaldības iepriekšēji ieguldījumi nemazināja citu GNA akcionāru ieguldījuma sākumposma risku.

| (57) | Nīderlandes iestādes arī apgalvoja, ka iepriekšējs ieguldījums nerada priekšrocības nevienai pusei, tādēļ nevar būt valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Piemēram, dažu rakšanas darbu uzsākšanu veicināja tas, ka reģionos, kuri bija svarīgi plānotajai GNA tīkla būvei, tika veikti nelieli inženierbūves darbi. Tā kā Amsterdamā visi rakšanas darbi ir saskaņoti, šādu darbu veikšana tikai dažus mēnešus vēlāk nebūtu iespējama, kas radītu kavēšanos un papildu izmaksas GNA. |
| --- | --- |

(57)

Nīderlandes iestādes arī apgalvoja, ka iepriekšējs ieguldījums nerada priekšrocības nevienai pusei, tādēļ nevar būt valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Piemēram, dažu rakšanas darbu uzsākšanu veicināja tas, ka reģionos, kuri bija svarīgi plānotajai GNA tīkla būvei, tika veikti nelieli inženierbūves darbi. Tā kā Amsterdamā visi rakšanas darbi ir saskaņoti, šādu darbu veikšana tikai dažus mēnešus vēlāk nebūtu iespējama, kas radītu kavēšanos un papildu izmaksas GNA.

| (58) | Turklāt Nīderlandes iestādes uzskata, ka visas šīs izmaksas tika iekļautas uzņēmējdarbības plānā un ka nav radušies jauni izmaksu elementi, ko nezinātu citi GNA akcionāri. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt Nīderlandes iestādes uzskata, ka visas šīs izmaksas tika iekļautas uzņēmējdarbības plānā un ka nav radušies jauni izmaksu elementi, ko nezinātu citi GNA akcionāri.

| (59) | Lai pamatotu šo viedokli, Amsterdamas pašvaldība iesniedza grāmatvedības uzņēmuma Deloitte2007. gada 18. janvārī sagatavotu ziņojumu par revīziju, kas veikta iepriekšējo ieguldījumu atmaksāšanas pārbaudei. Ziņojumā norādīts, ka iepriekš minētos iepriekšējos ieguldījumus EUR (...) apmērā GNA pilnībā atmaksāja kopā ar procentiem 2006. gada beigās. Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka piemērotā procentu likme (45) bija (...) %, kas atbilst Nīderlandes tiesību aktiem (46). Procentu summu EUR (...) GNA samaksāja (...). |
| --- | --- |

(59)

Lai pamatotu šo viedokli, Amsterdamas pašvaldība iesniedza grāmatvedības uzņēmuma Deloitte2007. gada 18. janvārī sagatavotu ziņojumu par revīziju, kas veikta iepriekšējo ieguldījumu atmaksāšanas pārbaudei. Ziņojumā norādīts, ka iepriekš minētos iepriekšējos ieguldījumus EUR (...) apmērā GNA pilnībā atmaksāja kopā ar procentiem 2006. gada beigās. Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka piemērotā procentu likme (45) bija (...) %, kas atbilst Nīderlandes tiesību aktiem (46). Procentu summu EUR (...) GNA samaksāja (...).

| (60) | Turklāt Nīderlandes iestādes savu priekšizpēti neuzskatīja par iepriekšēju ieguldījumu daļu. Kā uzskata Nīderlandes iestādes, jebkurš piesardzīgs tirgus ieguldītājs veiktu šādu izpēti. Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šī izpēte nemazināja vai nenovērsa dažus sākumposma riskus citiem GNA akcionāriem, jo pārējiem iespējamiem akcionāriem jāpaļaujas uz savu izvērtējumu un jānovērtē savi riski un ieguvumi projektā. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt Nīderlandes iestādes savu priekšizpēti neuzskatīja par iepriekšēju ieguldījumu daļu. Kā uzskata Nīderlandes iestādes, jebkurš piesardzīgs tirgus ieguldītājs veiktu šādu izpēti. Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šī izpēte nemazināja vai nenovērsa dažus sākumposma riskus citiem GNA akcionāriem, jo pārējiem iespējamiem akcionāriem jāpaļaujas uz savu izvērtējumu un jānovērtē savi riski un ieguvumi projektā.

| (61) | Līdzīgi citu GNA akcionāru (piemēram, ING RE vai Reggefiber) veikto priekšizpēti finansēja attiecīgās puses, neradot izdevumus GNA. |
| --- | --- |

(61)

Līdzīgi citu GNA akcionāru (piemēram, ING RE vai Reggefiber) veikto priekšizpēti finansēja attiecīgās puses, neradot izdevumus GNA.

| (62) | Tādēļ Nīderlandes iestādes aizstāv viedokli, ka Komisijas iepriekšējās šaubas par “kopesamību” un “vienādiem noteikumiem un nosacījumiem” attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības iepriekšējiem ieguldījumiem kliedē iepriekš minētie skaidrojumi un GNA veiktā attiecīgo iepriekš finansēto izmaksu atmaksa. |
| --- | --- |

(62)

Tādēļ Nīderlandes iestādes aizstāv viedokli, ka Komisijas iepriekšējās šaubas par “kopesamību” un “vienādiem noteikumiem un nosacījumiem” attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības iepriekšējiem ieguldījumiem kliedē iepriekš minētie skaidrojumi un GNA veiktā attiecīgo iepriekš finansēto izmaksu atmaksa.

| (63) | Attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plānu Nīderlandes iestādes apgalvo, ka valsts iestāžu veiktie ieguldījumi atbilst MEIP noteikumiem, ja tos veic ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā privāto ieguldītāju veiktos. Privāto ieguldītāju klātbūtnei jāgarantē, ka projekts tiek īstenots saskaņā ar tirgus noteikumiem. Tādēļ tās apgalvo, ka Komisijai nebija noteikti jāanalizē GNA uzņēmējdarbības plāns. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plānu Nīderlandes iestādes apgalvo, ka valsts iestāžu veiktie ieguldījumi atbilst MEIP noteikumiem, ja tos veic ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā privāto ieguldītāju veiktos. Privāto ieguldītāju klātbūtnei jāgarantē, ka projekts tiek īstenots saskaņā ar tirgus noteikumiem. Tādēļ tās apgalvo, ka Komisijai nebija noteikti jāanalizē GNA uzņēmējdarbības plāns.

| (64) | Otrkārt, Nīderlandes iestādes uzskata, ka visi pieņēmumi GNA uzņēmējdarbības plānā nebija optimistiski, bet drīzāk piesardzīgi. |
| --- | --- |

(64)

Otrkārt, Nīderlandes iestādes uzskata, ka visi pieņēmumi GNA uzņēmējdarbības plānā nebija optimistiski, bet drīzāk piesardzīgi.

| (65) | Jo īpaši attiecībā uz finanšu rādītājiem uzņēmējdarbības plānā Komisija lēmumā par procedūras sākšanu salīdzināja prognozētos finanšu rādītājus ar piemērotiem publiski pieejamiem salīdzināmiem datiem, proti, vidējām svērtām kapitāla izmaksām (“VSKI”) (47) līdzīgos uzņēmumos (48). Komisija sākotnēji secināja, ka kopumā GNA prognozētie finanšu rādītāji nešķiet nereāli, taču lielā mērā ir atkarīgi no galvenajiem panākumu faktoriem. Turklāt Komisija secināja, ka prognozes uzņēmējdarbības plāna galvenajiem panākumu faktoriem, iespējams, ir ļoti nenoteiktas Amsterdamas projekta jauninājumu dēļ tādā ziņā kā izmantotā tehnoloģija (optiskās šķiedras tehnoloģija), uzņēmējdarbības modelis (trīs slāņu modelis), ierobežotais projekta apjoms (līdz ar to tikai nelieli apjomradīti ietaupījumi) un prognozētais patērētāju augsta līmeņa platjoslas pakalpojumu pieprasījums. |
| --- | --- |

(65)

Jo īpaši attiecībā uz finanšu rādītājiem uzņēmējdarbības plānā Komisija lēmumā par procedūras sākšanu salīdzināja prognozētos finanšu rādītājus ar piemērotiem publiski pieejamiem salīdzināmiem datiem, proti, vidējām svērtām kapitāla izmaksām (“VSKI”) (47) līdzīgos uzņēmumos (48). Komisija sākotnēji secināja, ka kopumā GNA prognozētie finanšu rādītāji nešķiet nereāli, taču lielā mērā ir atkarīgi no galvenajiem panākumu faktoriem. Turklāt Komisija secināja, ka prognozes uzņēmējdarbības plāna galvenajiem panākumu faktoriem, iespējams, ir ļoti nenoteiktas Amsterdamas projekta jauninājumu dēļ tādā ziņā kā izmantotā tehnoloģija (optiskās šķiedras tehnoloģija), uzņēmējdarbības modelis (trīs slāņu modelis), ierobežotais projekta apjoms (līdz ar to tikai nelieli apjomradīti ietaupījumi) un prognozētais patērētāju augsta līmeņa platjoslas pakalpojumu pieprasījums.

| (66) | Nīderlandes iestādes argumentē, ka projekta iekšējo peļņas normu (49) nevar salīdzināt ar vertikāli integrētu operatoru VSKI rādītājiem, kā tika darīts Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu, jo šie rādītāji ietver šā tīkla operatoru visu trīs slāņu risku. Gluži pretēji – GNA iegulda tikai pasīvā tīklā, kura prognozētais ekspluatācijas laiks ir 30 gadu (vai pat ilgāk) un kurš vairāk līdzinās tādiem infrastruktūras ieguldījumiem, no kuriem ieguldītāji kopumā iegūst zemāku peļņas normu. |
| --- | --- |

(66)

Nīderlandes iestādes argumentē, ka projekta iekšējo peļņas normu (49) nevar salīdzināt ar vertikāli integrētu operatoru VSKI rādītājiem, kā tika darīts Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu, jo šie rādītāji ietver šā tīkla operatoru visu trīs slāņu risku. Gluži pretēji – GNA iegulda tikai pasīvā tīklā, kura prognozētais ekspluatācijas laiks ir 30 gadu (vai pat ilgāk) un kurš vairāk līdzinās tādiem infrastruktūras ieguldījumiem, no kuriem ieguldītāji kopumā iegūst zemāku peļņas normu.

| (67) | Attiecībā uz prognozēto pārklājumu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija sākotnēji secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, mērķis sasniegt vismaz (...) pārklājuma GNA“minimālajā scenārijā” šķiet optimistisks. Turklāt pārklājuma mērķis (...) % no visām mājsaimniecībām pēc (...) mēnešiem šķiet agresīvs un būs iespējams vienīgi, izmantojot masīvu “pārklājuma cenu noteikšanas” stratēģiju, kas liktu esošajiem citu operatoru klientiem pāriet uz GNA tīklu. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz prognozēto pārklājumu lēmumā par procedūras sākšanu Komisija sākotnēji secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, mērķis sasniegt vismaz (...) pārklājuma GNA“minimālajā scenārijā” šķiet optimistisks. Turklāt pārklājuma mērķis (...) % no visām mājsaimniecībām pēc (...) mēnešiem šķiet agresīvs un būs iespējams vienīgi, izmantojot masīvu “pārklājuma cenu noteikšanas” stratēģiju, kas liktu esošajiem citu operatoru klientiem pāriet uz GNA tīklu.

| (68) | Nīderlandes iestādes argumentē, ka Nīderlandē jau īstenoti vairāki ļoti sekmīgi optisko tīklu projekti, kuros optiskie tīkli spēja iegūt augstu pārklājuma proporciju. Piemēram, attiecībā uz Nuenen un Hillegom iestādes norāda, ka optisko tīklu pārklājums pēc viena darbības gada sasniedza vairāk nekā 80 %. Turklāt Nīderlandes iestādes argumentē, ka pašreizējie platjoslas pārklājuma rādītāji nav piemērojami šim gadījumam: salīdzinājumā ar esošo operatoru pašreizējiem platjoslas piedāvājumiem pakalpojumi, kurus sniedz, izmantojot optiskos tīklus, uzskatāmi par jaunu tirgu. Tādēļ pašreizējos platjoslas pārklājuma rādītājus nevar izmantot kā kritēriju. Turklāt iestādes norāda, ka veidojas daudzi jauni pakalpojumi un lietojumu veidi (50), kam vajadzīgi simetriski liela ātruma tīkli, ko var nodrošināt vienīgi optiskais tīkls līdz mājām [fibre-to-the-home]. Pamatojoties uz šiem argumentiem, Nīderlandes iestādes uzsver, ka sasniegt aptuveni (...) lielu pārklājumu Amsterdamas teritorijā, kur tīkls ierīkots (...), ir ne tikai iespējams, bet to patiesi var uzskatīt par piesardzīgu mērķi. |
| --- | --- |

(68)

Nīderlandes iestādes argumentē, ka Nīderlandē jau īstenoti vairāki ļoti sekmīgi optisko tīklu projekti, kuros optiskie tīkli spēja iegūt augstu pārklājuma proporciju. Piemēram, attiecībā uz Nuenen un Hillegom iestādes norāda, ka optisko tīklu pārklājums pēc viena darbības gada sasniedza vairāk nekā 80 %. Turklāt Nīderlandes iestādes argumentē, ka pašreizējie platjoslas pārklājuma rādītāji nav piemērojami šim gadījumam: salīdzinājumā ar esošo operatoru pašreizējiem platjoslas piedāvājumiem pakalpojumi, kurus sniedz, izmantojot optiskos tīklus, uzskatāmi par jaunu tirgu. Tādēļ pašreizējos platjoslas pārklājuma rādītājus nevar izmantot kā kritēriju. Turklāt iestādes norāda, ka veidojas daudzi jauni pakalpojumi un lietojumu veidi (50), kam vajadzīgi simetriski liela ātruma tīkli, ko var nodrošināt vienīgi optiskais tīkls līdz mājām [fibre-to-the-home]. Pamatojoties uz šiem argumentiem, Nīderlandes iestādes uzsver, ka sasniegt aptuveni (...) lielu pārklājumu Amsterdamas teritorijā, kur tīkls ierīkots (...), ir ne tikai iespējams, bet to patiesi var uzskatīt par piesardzīgu mērķi.

| (69) | Attiecībā uz vairumtirdzniecības cenu, ko GNA prasa no vairumtirdzniecības operatora, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norāda, ka, lai gan eksperti apgalvo, ka optiskais tīkls rada zemākas ekspluatācijas izmaksas nekā esošie vara vadu telekomunikāciju un kabeļu tīkli, GNA vairumtirdzniecības cenas joprojām ir ievērojami zemākas par tām, kas norādītas tirgus pārskatos. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz vairumtirdzniecības cenu, ko GNA prasa no vairumtirdzniecības operatora, Komisija lēmumā par procedūras sākšanu norāda, ka, lai gan eksperti apgalvo, ka optiskais tīkls rada zemākas ekspluatācijas izmaksas nekā esošie vara vadu telekomunikāciju un kabeļu tīkli, GNA vairumtirdzniecības cenas joprojām ir ievērojami zemākas par tām, kas norādītas tirgus pārskatos.

| (70) | Nīderlandes iestādes argumentē, ka optiskie tīkli nodrošina zemākas ekspluatācijas izmaksas un tiem ir ilgāks ekspluatācijas laiks nekā esošajiem tīkliem. Zemākas vairumtirdzniecības cenas tādējādi var salīdzināt ar tiem rādītājiem, kas iegūstami par esošajiem tīkliem. Šīs izmaksu priekšrocības piedāvā pietiekami daudz iespēju samērā zemās vairumtirdzniecības cenas salīdzināt ar esošo vara vadu tīklu piedāvājumiem. |
| --- | --- |

(70)

Nīderlandes iestādes argumentē, ka optiskie tīkli nodrošina zemākas ekspluatācijas izmaksas un tiem ir ilgāks ekspluatācijas laiks nekā esošajiem tīkliem. Zemākas vairumtirdzniecības cenas tādējādi var salīdzināt ar tiem rādītājiem, kas iegūstami par esošajiem tīkliem. Šīs izmaksu priekšrocības piedāvā pietiekami daudz iespēju samērā zemās vairumtirdzniecības cenas salīdzināt ar esošo vara vadu tīklu piedāvājumiem.

| (71) | Attiecībā uz ieguldījuma izmaksu rādītāju spēkā esamību Komisija lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka GNA plānotie kapitālizdevumi uz vienu pieslēgumu izrādījās zemi salīdzinājumā ar tiem datiem, kas pieejami no tirgus dalībniekiem un citiem avotiem. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz ieguldījuma izmaksu rādītāju spēkā esamību Komisija lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka GNA plānotie kapitālizdevumi uz vienu pieslēgumu izrādījās zemi salīdzinājumā ar tiem datiem, kas pieejami no tirgus dalībniekiem un citiem avotiem.

| (72) | Nīderlandes iestādes norādīja, ka plānotā ieguldījuma izmaksu iespējamības pamatā ir arī topoloģija un tā ģeogrāfiskā reģiona raksturojums, kurā tīkls tiek izmantots: Amsterdamā šajos rajonos ir augsts iedzīvotāju blīvums un daudzas no jauna uzceltas vai atjaunotas un daudzdzīvokļu ēkas, kas palīdz samazināt tīkla izvēršanas izmaksas uz mājsaimniecību. |
| --- | --- |

(72)

Nīderlandes iestādes norādīja, ka plānotā ieguldījuma izmaksu iespējamības pamatā ir arī topoloģija un tā ģeogrāfiskā reģiona raksturojums, kurā tīkls tiek izmantots: Amsterdamā šajos rajonos ir augsts iedzīvotāju blīvums un daudzas no jauna uzceltas vai atjaunotas un daudzdzīvokļu ēkas, kas palīdz samazināt tīkla izvēršanas izmaksas uz mājsaimniecību.

| (73) | Attiecībā uz tīkla atlikušās vērtības novērtējumu Nīderlandes iestādes argumentē, ka aplēses GNA uzņēmējdarbības plānā ir reālās, jo optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var būt 30 gadi vai pat ilgāks. Šajā ekspluatācijas laikā atšķirībā no esošajiem vara vadu vai kabeļu tīkliem nebūs vajadzīgi nozīmīgi papildu ieguldījumi vai uzturēšanas izmaksas. Turklāt iestādes apgalvo, ka tīklam būs nozīmīga “stratēģiskā vērtība” – to nodrošinās “optisko piekļuves tīklu dabiskās monopola īpašības”, ko GNA iegūs kā “tirgus līdera” priekšrocības. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz tīkla atlikušās vērtības novērtējumu Nīderlandes iestādes argumentē, ka aplēses GNA uzņēmējdarbības plānā ir reālās, jo optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var būt 30 gadi vai pat ilgāks. Šajā ekspluatācijas laikā atšķirībā no esošajiem vara vadu vai kabeļu tīkliem nebūs vajadzīgi nozīmīgi papildu ieguldījumi vai uzturēšanas izmaksas. Turklāt iestādes apgalvo, ka tīklam būs nozīmīga “stratēģiskā vērtība” – to nodrošinās “optisko piekļuves tīklu dabiskās monopola īpašības”, ko GNA iegūs kā “tirgus līdera” priekšrocības.

| (74) | Nīderlandes iestādes izteica apsvērumus arī attiecībā uz Komisijas sākotnējo secinājumu, ka visi uzņēmējdarbības plāna pamatā esošie pieņēmumi šķiet optimistiski un ka vērojams augsts jutības līmenis attiecībā uz projekta sekmīgu īstenošanu, pat ja netiek sasniegts viens no mērķiem (piemēram, pārklājuma līmenis). |
| --- | --- |

(74)

Nīderlandes iestādes izteica apsvērumus arī attiecībā uz Komisijas sākotnējo secinājumu, ka visi uzņēmējdarbības plāna pamatā esošie pieņēmumi šķiet optimistiski un ka vērojams augsts jutības līmenis attiecībā uz projekta sekmīgu īstenošanu, pat ja netiek sasniegts viens no mērķiem (piemēram, pārklājuma līmenis).

| (75) | Attiecībā uz šo sākotnējo secinājumu Nīderlandes iestādes pārskatīja pieņēmumu iespējamību un apstiprināja to ar Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumu (51). Ziņojumā tika izvērtēta arī plānotā GNA pārklājuma iespējamība. Analizējot līdzīgus projektus Eiropā un ārpus tās, un jo īpaši Nīderlandē, aplēšot nākotnes tirgus liela joslas platuma simetrisku tīklu (t.i., optisko tīklu) pieprasījumu, ziņojumā apgalvots, ka plānotos GNA pārklājuma rādītājus var uzskatīt par piesardzīgām aplēsēm. Turklāt ziņojumā pierādīts, ka, paaugstinoties tirgus pieprasījumam pēc tādiem pakalpojumiem, kam vajadzīgi optiskie tīkli, kā arī atvērtās infrastruktūras konkurenci veicinošā rakstura rezultātā pieprasījums pēc optiskiem tīkliem var augt pat ātrāk un augstākā līmenī, nekā prognozēts pirms dažiem gadiem. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz šo sākotnējo secinājumu Nīderlandes iestādes pārskatīja pieņēmumu iespējamību un apstiprināja to ar Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumu (51). Ziņojumā tika izvērtēta arī plānotā GNA pārklājuma iespējamība. Analizējot līdzīgus projektus Eiropā un ārpus tās, un jo īpaši Nīderlandē, aplēšot nākotnes tirgus liela joslas platuma simetrisku tīklu (t.i., optisko tīklu) pieprasījumu, ziņojumā apgalvots, ka plānotos GNA pārklājuma rādītājus var uzskatīt par piesardzīgām aplēsēm. Turklāt ziņojumā pierādīts, ka, paaugstinoties tirgus pieprasījumam pēc tādiem pakalpojumiem, kam vajadzīgi optiskie tīkli, kā arī atvērtās infrastruktūras konkurenci veicinošā rakstura rezultātā pieprasījums pēc optiskiem tīkliem var augt pat ātrāk un augstākā līmenī, nekā prognozēts pirms dažiem gadiem.

| (76) | Galvenais Nīderlandes iestāžu paustais secinājums par izpēti – Amsterdamas pašvaldības ieguldījums ir komerciāli dzīvotspējīgs, tādēļ atbilst MEIP prasībām. |
| --- | --- |

(76)

Galvenais Nīderlandes iestāžu paustais secinājums par izpēti – Amsterdamas pašvaldības ieguldījums ir komerciāli dzīvotspējīgs, tādēļ atbilst MEIP prasībām.

V.2.   Saistībā ar trešo personu secinājumiem iesniegtie apsvērumi

| (77) | Pirmkārt, Nīderlandes iestādes atkārtoti pauž viedokli, ka Komisijas šaubas par “kopesamību” un “vienādiem noteikumiem un nosacījumiem” attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības iepriekšējiem ieguldījumiem pamatoti kliedē GNA veiktā attiecīgo iepriekš finansēto izmaksu atmaksa. Turklāt tās apgalvo, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir dzīvotspējīgs un reāls un ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA projektā tādēļ pilnībā atbilst MEIP nosacījumiem. |
| --- | --- |

(77)

Pirmkārt, Nīderlandes iestādes atkārtoti pauž viedokli, ka Komisijas šaubas par “kopesamību” un “vienādiem noteikumiem un nosacījumiem” attiecībā uz Amsterdamas pašvaldības iepriekšējiem ieguldījumiem pamatoti kliedē GNA veiktā attiecīgo iepriekš finansēto izmaksu atmaksa. Turklāt tās apgalvo, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir dzīvotspējīgs un reāls un ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums GNA projektā tādēļ pilnībā atbilst MEIP nosacījumiem.

| (78) | Otrkārt, Nīderlandes iestādes vēlreiz uzsver, ka, viņuprāt, atbilstīgi pastāvošajai tiesu praksei (52) un Komisijas lēmumiem (53) privātu ieguldītāju ievērojama līdzdalība projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā valsts ieguldītājiem uzskatāma par “pārliecinošu pierādījumu”, ka MEIP nosacījumi ievēroti un valsts atbalsts nav iesaistīts. |
| --- | --- |

(78)

Otrkārt, Nīderlandes iestādes vēlreiz uzsver, ka, viņuprāt, atbilstīgi pastāvošajai tiesu praksei (52) un Komisijas lēmumiem (53) privātu ieguldītāju ievērojama līdzdalība projektā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem kā valsts ieguldītājiem uzskatāma par “pārliecinošu pierādījumu”, ka MEIP nosacījumi ievēroti un valsts atbalsts nav iesaistīts.

| (79) | Nīderlandes iestādes, atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (54), argumentē, ka gadījumā, ja uzņēmuma konkurētspēju nevar ietekmēt ar kādu pasākumu tieši, šo pusi nevar uzskatīt par ieinteresētu pusi. Tādēļ Nīderlandes iestādes aicina Komisiju neņemt vērā ONO, France Telecom
   (55) un Com Hem apsvērumus, jo tiem nav nekādu uzņēmējdarbības interešu Nīderlandes, un jo īpaši Amsterdamas platjoslas tīklā. |
| --- | --- |

(79)

Nīderlandes iestādes, atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (54), argumentē, ka gadījumā, ja uzņēmuma konkurētspēju nevar ietekmēt ar kādu pasākumu tieši, šo pusi nevar uzskatīt par ieinteresētu pusi. Tādēļ Nīderlandes iestādes aicina Komisiju neņemt vērā ONO, France Telecom
   (55) un Com Hem apsvērumus, jo tiem nav nekādu uzņēmējdarbības interešu Nīderlandes, un jo īpaši Amsterdamas platjoslas tīklā.

| (80) | Nīderlandes iestādes norāda, ka visas personas, kuras šajā gadījumā sniedz apsvērumus, nav ņēmušas vērā to, ka privāto ieguldītāju iesaistīšana ieguldījumā ir pietiekams apliecinājums ieguldījuma saderībai ar MEIP. Tās arī uzskata, ka, ņemot vērā šo privāto ieguldītāju iesaistīšanos, saskaņā ar Tiesas tiesu praksi uzņēmējdarbības plāna analīze nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(80)

Nīderlandes iestādes norāda, ka visas personas, kuras šajā gadījumā sniedz apsvērumus, nav ņēmušas vērā to, ka privāto ieguldītāju iesaistīšana ieguldījumā ir pietiekams apliecinājums ieguldījuma saderībai ar MEIP. Tās arī uzskata, ka, ņemot vērā šo privāto ieguldītāju iesaistīšanos, saskaņā ar Tiesas tiesu praksi uzņēmējdarbības plāna analīze nebija nepieciešama.

| (81) | Attiecībā uz UPC minēto, ka platjoslas pārklājums GNA aptveramajos reģionos jau sasniedzis 65 % un ka GNA tādēļ varētu nesasniegt plānoto pārklājumu, Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA pieejamais tirgus ir daudz lielāks, jo klientiem GNA tīklā piedāvās ne tikai platjoslas pakalpojumus, bet arī televīzijas, telefonijas un citus jaunus pakalpojumus. Attiecībā uz abonentu skaita mainības koeficientu, ko UPC iesniedza, lai pierādītu pietiekamas intereses trūkumu par tiem pakalpojumiem, kurus var sniegt GNA tīklā, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šī informācija nav piemērota, jo pakalpojuma sniegšana tīklā uzsākta tikai 2007. gada martā, tādēļ vēl nevar izdarīt secinājumus, pamatojoties uz šo informāciju (56). |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz UPC minēto, ka platjoslas pārklājums GNA aptveramajos reģionos jau sasniedzis 65 % un ka GNA tādēļ varētu nesasniegt plānoto pārklājumu, Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA pieejamais tirgus ir daudz lielāks, jo klientiem GNA tīklā piedāvās ne tikai platjoslas pakalpojumus, bet arī televīzijas, telefonijas un citus jaunus pakalpojumus. Attiecībā uz abonentu skaita mainības koeficientu, ko UPC iesniedza, lai pierādītu pietiekamas intereses trūkumu par tiem pakalpojumiem, kurus var sniegt GNA tīklā, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šī informācija nav piemērota, jo pakalpojuma sniegšana tīklā uzsākta tikai 2007. gada martā, tādēļ vēl nevar izdarīt secinājumus, pamatojoties uz šo informāciju (56).

| (82) | To iemeslu dēļ, kas paskaidroti 79. apsvērumā, Nīderlandes iestādes šaubās, ka pārējās četras sabiedrības var uzskatīt par ieinteresētajām personām. Tās argumentē, ka šīs puses iesniedza tikai vispārīgus apsvērumus, kas neattiecas uz šā pasākuma novērtējumu. Tādēļ Nīderlandes iestādes neuzskata par nepieciešamu izteikt apsvērumus par šiem secinājumiem. Nīderlandes iestādes nesniedz apsvērumus arī par trešo personu izteiktajiem secinājumiem par pasākumā ietvertā valsts atbalsta atbilstību, jo, kā uzskata iestādes, šajā gadījumā atbilstības novērtējums nav nepieciešams, jo pasākumā nav iesaistīts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(82)

To iemeslu dēļ, kas paskaidroti 79. apsvērumā, Nīderlandes iestādes šaubās, ka pārējās četras sabiedrības var uzskatīt par ieinteresētajām personām. Tās argumentē, ka šīs puses iesniedza tikai vispārīgus apsvērumus, kas neattiecas uz šā pasākuma novērtējumu. Tādēļ Nīderlandes iestādes neuzskata par nepieciešamu izteikt apsvērumus par šiem secinājumiem. Nīderlandes iestādes nesniedz apsvērumus arī par trešo personu izteiktajiem secinājumiem par pasākumā ietvertā valsts atbalsta atbilstību, jo, kā uzskata iestādes, šajā gadījumā atbilstības novērtējums nav nepieciešams, jo pasākumā nav iesaistīts valsts atbalsts.

VI.   VALSTS ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (83) | Komisija pārbaudīja, vai pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. No tā izriet, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja ievēroti šādi kumulatīvi noteikumi: 1) pasākuma finansējums piešķirams no valsts līdzekļiem un tas piedēvējams valstij; 2) tam jāpiešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem; 3) priekšrocībām jābūt selektīvām un jākropļo konkurence vai jārada tai apdraudējums; 4) pasākumam jāietekmē Kopienas iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(83)

Komisija pārbaudīja, vai pasākums uzskatāms par valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. No tā izriet, ka pasākums uzskatāms par valsts atbalstu, ja ievēroti šādi kumulatīvi noteikumi: 1) pasākuma finansējums piešķirams no valsts līdzekļiem un tas piedēvējams valstij; 2) tam jāpiešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumiem; 3) priekšrocībām jābūt selektīvām un jākropļo konkurence vai jārada tai apdraudējums; 4) pasākumam jāietekmē Kopienas iekšējā tirdzniecība.

| (84) | Novērtējot šo pasākumu, jāņem vērā tirgus situācija: elektronisko sakaru nozare Eiropā tika pilnīgi liberalizēta pirms vairākiem gadiem. Īpaši ieguldījumus platjoslas tīklos tā saucamajās “melnajās zonās”, kur dažādus platjoslas pakalpojumus piedāvā vismaz divās konkurējošās infrastruktūrās (piemēram, tālruņa un kabeļtelevīzijas tīklos) (57), galvenokārt sekmē privāti uzņēmumi. Kropļojošās ietekmes uz privāto operatoru uzņēmējdarbību dēļ Komisijas politikai šajā jomā attiecībā uz projektiem, kuros iesaistīti valsts līdzekļi, jābūt stingrākai (58). |
| --- | --- |

(84)

Novērtējot šo pasākumu, jāņem vērā tirgus situācija: elektronisko sakaru nozare Eiropā tika pilnīgi liberalizēta pirms vairākiem gadiem. Īpaši ieguldījumus platjoslas tīklos tā saucamajās “melnajās zonās”, kur dažādus platjoslas pakalpojumus piedāvā vismaz divās konkurējošās infrastruktūrās (piemēram, tālruņa un kabeļtelevīzijas tīklos) (57), galvenokārt sekmē privāti uzņēmumi. Kropļojošās ietekmes uz privāto operatoru uzņēmējdarbību dēļ Komisijas politikai šajā jomā attiecībā uz projektiem, kuros iesaistīti valsts līdzekļi, jābūt stingrākai (58).

VI.1.   Valsts līdzekļi

| (85) | Pirmkārt, jānovērtē, vai pasākums ir piešķirts tieši vai netieši no valsts līdzekļiem un vai ir piedēvējams valstij (59). |
| --- | --- |

(85)

Pirmkārt, jānovērtē, vai pasākums ir piešķirts tieši vai netieši no valsts līdzekļiem un vai ir piedēvējams valstij (59).

| (86) | Šajā gadījumā Amsterdamas pašvaldība līgumsabiedrībā GNA iegulda 6 miljonus euro. Tā kā pašvaldības vara ir valsts varas izpausme, ieguldījums uzskatāms par ieguldījumu, kas veikts no valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (60). Nīderlandes iestādes nav apstrīdējušas valsts līdzekļu esamību. |
| --- | --- |

(86)

Šajā gadījumā Amsterdamas pašvaldība līgumsabiedrībā GNA iegulda 6 miljonus euro. Tā kā pašvaldības vara ir valsts varas izpausme, ieguldījums uzskatāms par ieguldījumu, kas veikts no valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (60). Nīderlandes iestādes nav apstrīdējušas valsts līdzekļu esamību.

VI.2.   Priekšrocības

VI.2.1.   Tirgus ieguldītāja princips

| (87) | Lai noteiktu, vai valsts finanšu ieguldījums uzņēmumā ietver priekšrocības EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, Komisija atbilstīgi Tiesas attiecīgajai tiesu praksei piemēro MEIP. Saskaņā ar šo principu darījums neietver valsts atbalstu, ja norisinās vienlaikus un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, darbojoties parastos tirgus ekonomikas apstākļos (61). |
| --- | --- |

(87)

Lai noteiktu, vai valsts finanšu ieguldījums uzņēmumā ietver priekšrocības EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, Komisija atbilstīgi Tiesas attiecīgajai tiesu praksei piemēro MEIP. Saskaņā ar šo principu darījums neietver valsts atbalstu, ja norisinās vienlaikus un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, darbojoties parastos tirgus ekonomikas apstākļos (61).

| (88) | Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas ir parasti tirgus apstākļi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Taču, ja saistībā ar valsts ieguldītāja ieguldījumu arī ilgtermiņā nav prognozējamas nekādas izredzes uz rentabilitāti, tad šāds ieguldījums ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (62). |
| --- | --- |

(88)

Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas ir parasti tirgus apstākļi, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Taču, ja saistībā ar valsts ieguldītāja ieguldījumu arī ilgtermiņā nav prognozējamas nekādas izredzes uz rentabilitāti, tad šāds ieguldījums ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (62).

| (89) | Pamatojoties uz šo secinājumu, kapitālieguldījums no valsts līdzekļiem uzskatāms par tirgus ekonomikas ieguldītāja principam atbilstīgu, un tas nav valsts atbalsts, ja tas, inter alia, ir veikts vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos (“kopesamības” pārbaude) (63). |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz šo secinājumu, kapitālieguldījums no valsts līdzekļiem uzskatāms par tirgus ekonomikas ieguldītāja principam atbilstīgu, un tas nav valsts atbalsts, ja tas, inter alia, ir veikts vienlaikus ar ievērojamu privātā ieguldītāja kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos (“kopesamības” pārbaude) (63).

| (90) | Šajā gadījumā Amsterdamas pašvaldības ieguldījums tika veikts kopā ar diviem privātiem ieguldītājiem, proti, ING RE un Reggefiber. Tādēļ vispirms Komisija pārbaudīs, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo tas tika veikts vienlaikus ar ievērojamu privātu ieguldījumu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīs turpmāk minētos kritērijus. |
| --- | --- |

(90)

Šajā gadījumā Amsterdamas pašvaldības ieguldījums tika veikts kopā ar diviem privātiem ieguldītājiem, proti, ING RE un Reggefiber. Tādēļ vispirms Komisija pārbaudīs, vai Amsterdamas pašvaldības ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, jo tas tika veikts vienlaikus ar ievērojamu privātu ieguldījumu. Šajā nolūkā Komisija pārbaudīs turpmāk minētos kritērijus.

| (91) | Pirmkārt, tai jānosaka, vai šie ieguldītāji ir tirgus ieguldītāji un vai privāto ieguldītāju ieguldījumiem ir reāla ekonomiska nozīme. Šī nozīme jāizvērtē absolūtā izteiksmē (kopējā ieguldījuma ievērojama daļa) un attiecībā pret šā privātā ieguldītāja finansiālo spēku. |
| --- | --- |

(91)

Pirmkārt, tai jānosaka, vai šie ieguldītāji ir tirgus ieguldītāji un vai privāto ieguldītāju ieguldījumiem ir reāla ekonomiska nozīme. Šī nozīme jāizvērtē absolūtā izteiksmē (kopējā ieguldījuma ievērojama daļa) un attiecībā pret šā privātā ieguldītāja finansiālo spēku.

| (92) | Otrkārt, tai jānovērtē, vai visas attiecīgās personas ieguldījumu veica vienlaikus (“kopesamība”). |
| --- | --- |

(92)

Otrkārt, tai jānovērtē, vai visas attiecīgās personas ieguldījumu veica vienlaikus (“kopesamība”).

| (93) | Treškārt, tai jānosaka, vai noteikumi un nosacījumi visiem akcionāriem ir vienādi. |
| --- | --- |

(93)

Treškārt, tai jānosaka, vai noteikumi un nosacījumi visiem akcionāriem ir vienādi.

| (94) | Ceturtkārt, gadījumos, kad valstij, citiem ieguldītājiem vai saņēmējam ir citas attiecības ārpus šā ieguldījuma (piemēram, pamatojoties uz pavadvēstuli, kas nosaka valsts garantiju), var būt pamats šaubīties, vai pietiek tikai ar šādu ieguldījuma noteikumu līdzvērtību (64). |
| --- | --- |

(94)

Ceturtkārt, gadījumos, kad valstij, citiem ieguldītājiem vai saņēmējam ir citas attiecības ārpus šā ieguldījuma (piemēram, pamatojoties uz pavadvēstuli, kas nosaka valsts garantiju), var būt pamats šaubīties, vai pietiek tikai ar šādu ieguldījuma noteikumu līdzvērtību (64).

| (95) | Pēc tam meitasuzņēmuma līmenī Komisija pārbaudīs arī GNA uzņēmējdarbības plānu, jo īpaši ņemot vērā pretenzijas, ko iesniedza prasības iesniedzējs Liberty Global/UPC un citas ieinteresētās personas, kas apgalvoja, ka GNA būvētajam tīklam nav dzīvotspējīga uzņēmējdarbības pamatojuma. |
| --- | --- |

(95)

Pēc tam meitasuzņēmuma līmenī Komisija pārbaudīs arī GNA uzņēmējdarbības plānu, jo īpaši ņemot vērā pretenzijas, ko iesniedza prasības iesniedzējs Liberty Global/UPC un citas ieinteresētās personas, kas apgalvoja, ka GNA būvētajam tīklam nav dzīvotspējīga uzņēmējdarbības pamatojuma.

VI.2.2.   Pasākuma novērtējums, ņemot vērā MEIP

VI.2.2.1.   Nozīmīga privātu ieguldītāju līdzdalība

| (96) | Kā Komisija atzina lēmumā par procedūras sākšanu (65), gan ING RE, gan Reggefiber bez jebkādām šaubām var uzskatīt par “privātiem ieguldītājiem” (66). Turklāt abu sabiedrību uzņēmējdarbības intereses atbilst GNA īstenotajam projektam. ING RE aktīvi darbojas nekustamo īpašumu un infrastruktūras tipa ieguldījumu jomā, un Reggefiber ir iesaistīts vairākos optisko tīklu projektos Nīderlandē. Komisija arī norāda, ka diviem privātajiem ieguldītājiem var būt atšķirīga kompetence projekta īstenošanas sekmēšanā. |
| --- | --- |

(96)

Kā Komisija atzina lēmumā par procedūras sākšanu (65), gan ING RE, gan Reggefiber bez jebkādām šaubām var uzskatīt par “privātiem ieguldītājiem” (66). Turklāt abu sabiedrību uzņēmējdarbības intereses atbilst GNA īstenotajam projektam. ING RE aktīvi darbojas nekustamo īpašumu un infrastruktūras tipa ieguldījumu jomā, un Reggefiber ir iesaistīts vairākos optisko tīklu projektos Nīderlandē. Komisija arī norāda, ka diviem privātajiem ieguldītājiem var būt atšķirīga kompetence projekta īstenošanas sekmēšanā.

| (97) | Absolūtā izteiksmē abi privātie ieguldītāji līgumsabiedrībā GNA iegulda ievērojamu summu (3 miljonus euro katrs). Lai gan, ņemot vērā ING RE un Reggefiber finansiālo spēku, 3 miljonu euro ieguldījumu relatīvā izteiksmē var uzskatīt par mazu ieguldījumu, šāds ieguldījums ir ievērojams attiecībā pret vispārējo GNA kapitalizāciju un Amsterdamas pašvaldības kapitālieguldījumu. |
| --- | --- |

(97)

Absolūtā izteiksmē abi privātie ieguldītāji līgumsabiedrībā GNA iegulda ievērojamu summu (3 miljonus euro katrs). Lai gan, ņemot vērā ING RE un Reggefiber finansiālo spēku, 3 miljonu euro ieguldījumu relatīvā izteiksmē var uzskatīt par mazu ieguldījumu, šāds ieguldījums ir ievērojams attiecībā pret vispārējo GNA kapitalizāciju un Amsterdamas pašvaldības kapitālieguldījumu.

| (98) | Abi ieguldītāji kopā ir ieguldījuši trešdaļu kopējā pašu kapitāla. Saistībā ar šo projektu šāds ieguldījums – nedodot abām sabiedrībām pilnīgu kontroli pār GNA – ir ievērojama kopējā ieguldījuma daļa. Tādēļ Komisija secina, ka ING RE un Reggefiber ir lieli GNA akcionāri. Lielākajam akcionāram (Amsterdamas pašvaldībai) pieder 33 % no GNA kapitāla. Gan ING RE, gan Reggefiber līdzdalības daļa ir puse no lielākā akcionāra ieguldījuma, un kopā tiem pieder tāds pats ieguldījums kā pašvaldībai. Pārējiem uzņēmuma akcionāriem – pieciem mājokļu uzņēmumiem – pieder mazākas līdzdalības daļas nekā ING RE un Reggefiber. No tā var secināt, ka GNA nav viena akcionāra ar vairākuma kontroli sabiedrībā. Turklāt abi privātie ieguldītāji var būt nozīmīgi atsevišķi un pat vēl vairāk kopā, veidojot kontrolējošo vairākumu sabiedrībā GNA
   (67). |
| --- | --- |

(98)

Abi ieguldītāji kopā ir ieguldījuši trešdaļu kopējā pašu kapitāla. Saistībā ar šo projektu šāds ieguldījums – nedodot abām sabiedrībām pilnīgu kontroli pār GNA – ir ievērojama kopējā ieguldījuma daļa. Tādēļ Komisija secina, ka ING RE un Reggefiber ir lieli GNA akcionāri. Lielākajam akcionāram (Amsterdamas pašvaldībai) pieder 33 % no GNA kapitāla. Gan ING RE, gan Reggefiber līdzdalības daļa ir puse no lielākā akcionāra ieguldījuma, un kopā tiem pieder tāds pats ieguldījums kā pašvaldībai. Pārējiem uzņēmuma akcionāriem – pieciem mājokļu uzņēmumiem – pieder mazākas līdzdalības daļas nekā ING RE un Reggefiber. No tā var secināt, ka GNA nav viena akcionāra ar vairākuma kontroli sabiedrībā. Turklāt abi privātie ieguldītāji var būt nozīmīgi atsevišķi un pat vēl vairāk kopā, veidojot kontrolējošo vairākumu sabiedrībā GNA
   (67).

| (99) | Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Nīderlandes uzņēmējdarbības tiesībām viena trešdaļa akciju ir pietiekama, lai veidotu bloķējošo mazākumu jebkurā GNA pieņemtā svarīgā lēmumā. Tādēļ abi privātie ieguldītāji kopā veido sabiedrībā bloķējošo mazākumu. |
| --- | --- |

(99)

Komisija arī norāda, ka saskaņā ar Nīderlandes uzņēmējdarbības tiesībām viena trešdaļa akciju ir pietiekama, lai veidotu bloķējošo mazākumu jebkurā GNA pieņemtā svarīgā lēmumā. Tādēļ abi privātie ieguldītāji kopā veido sabiedrībā bloķējošo mazākumu.

| (100) | Tātad gan ING RE, gan Reggefiber ir tirgus ieguldītāji, un to ieguldījumam ir reāla ekonomiskā nozīme kā absolūtā, tā relatīvā izteiksmē, vērtējot GNA līdzdalības struktūras kontekstā. |
| --- | --- |

(100)

Tātad gan ING RE, gan Reggefiber ir tirgus ieguldītāji, un to ieguldījumam ir reāla ekonomiskā nozīme kā absolūtā, tā relatīvā izteiksmē, vērtējot GNA līdzdalības struktūras kontekstā.

VI.2.2.2.   Kopesamība

| (101) | Lēmumā par procedūras sākšanu (68) Komisija atzina, ka pašvaldība ieguldījumu līgumsabiedrībā GNA veica de jure vienlaikus ar privātajiem ieguldītājiem, taču pauda sākotnējas šaubas par visu GNA ieguldītāju ieguldījumu de facto kopesamību, jo pašvaldība uzņēmās iniciatīvu un veica ieguldījumus pirms galīgās vienošanās ar visiem pārējiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(101)

Lēmumā par procedūras sākšanu (68) Komisija atzina, ka pašvaldība ieguldījumu līgumsabiedrībā GNA veica de jure vienlaikus ar privātajiem ieguldītājiem, taču pauda sākotnējas šaubas par visu GNA ieguldītāju ieguldījumu de facto kopesamību, jo pašvaldība uzņēmās iniciatīvu un veica ieguldījumus pirms galīgās vienošanās ar visiem pārējiem ieguldītājiem.

| (102) | Komisija norādīja, ka 2003. un 2004. gadā projekta sagatavošanai pašvaldība pasūtīja vairākus pētījumus. Turklāt pašvaldība veica pasākumus, kas, iespējams, pārsniedz sagatavošanās darbus. Neskatoties uz to, ka privātie ieguldītāji nebija uzņēmušies noteiktas saistības, pašvaldība publicēja un organizēja tīkla būvniecības un ekspluatācijas konkursus un pat pārrunāja līgumus. Bez tam Amsterdamas pašvaldība finansēja vairākus rakšanas darbus un iegādājās programmatūru tīkla būvniecībai. |
| --- | --- |

(102)

Komisija norādīja, ka 2003. un 2004. gadā projekta sagatavošanai pašvaldība pasūtīja vairākus pētījumus. Turklāt pašvaldība veica pasākumus, kas, iespējams, pārsniedz sagatavošanās darbus. Neskatoties uz to, ka privātie ieguldītāji nebija uzņēmušies noteiktas saistības, pašvaldība publicēja un organizēja tīkla būvniecības un ekspluatācijas konkursus un pat pārrunāja līgumus. Bez tam Amsterdamas pašvaldība finansēja vairākus rakšanas darbus un iegādājās programmatūru tīkla būvniecībai.

| (103) | Attiecībā uz minēto Nīderlandes iestādes iesniedza papildu informāciju (saistībā ar Deloitte veiktu revīziju) par iepriekšējiem ieguldījumiem un iepriekšējo ieguldījumu atlīdzību pēc oficiālās izmeklēšanas uzsākšanas. Saskaņā ar Deloitte revīzijas ziņojumu GNA akcionāru finansējuma kopsumma ir EUR (...) no kopējiem iepriekšējiem ieguldījumiem EUR (...). Pārējo summu EUR (...) apmērā sākotnēji finansēja pašvaldība viena pati (69). |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz minēto Nīderlandes iestādes iesniedza papildu informāciju (saistībā ar Deloitte veiktu revīziju) par iepriekšējiem ieguldījumiem un iepriekšējo ieguldījumu atlīdzību pēc oficiālās izmeklēšanas uzsākšanas. Saskaņā ar Deloitte revīzijas ziņojumu GNA akcionāru finansējuma kopsumma ir EUR (...) no kopējiem iepriekšējiem ieguldījumiem EUR (...). Pārējo summu EUR (...) apmērā sākotnēji finansēja pašvaldība viena pati (69).

| (104) | Oficiālās izmeklēšanas laikā saņemtā jaunā informācija ļāva Komisijai konstatēt šādus faktus. Pirmkārt, būtiska pasākumu un iepriekšējo ieguldījumu daļa EUR (...) apmērā tika nepārprotami saskaņota “nodomu protokolos”, ko noslēdza iespējamie GNA akcionāri, un visi veica līdzfinansējumu proporcionāli to ieguldījumam jau pirms sabiedrības dibināšanas, jo visi uzņēmējdarbības sadarbības partneri uzskatīja, ka nepieciešams GNA sagatavošanās darbu izmaksu ieguldījums ar vienādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(104)

Oficiālās izmeklēšanas laikā saņemtā jaunā informācija ļāva Komisijai konstatēt šādus faktus. Pirmkārt, būtiska pasākumu un iepriekšējo ieguldījumu daļa EUR (...) apmērā tika nepārprotami saskaņota “nodomu protokolos”, ko noslēdza iespējamie GNA akcionāri, un visi veica līdzfinansējumu proporcionāli to ieguldījumam jau pirms sabiedrības dibināšanas, jo visi uzņēmējdarbības sadarbības partneri uzskatīja, ka nepieciešams GNA sagatavošanās darbu izmaksu ieguldījums ar vienādiem noteikumiem.

| (105) | Otrkārt, visi iepriekšējie ieguldījumi (arī EUR (...) iepriekšējs finansējums, ko ieguldīja Amsterdamas pašvaldība viena pati) tika iekļauti uzņēmējdarbības plānā, kas bija ieguldījumu pamatā. Tātad par to vienojās visi GNA akcionāri. Tādējādi visi sabiedrības partneri pirms GNA dibināšanas uzskatīja šos iepriekšējos ieguldījumus par lietderīgiem pasākumiem. Kā norāda Nīderlandes iestādes, starp visiem akcionāriem bija vienošanās, ka GNA atlīdzinās pašvaldības sākotnējo finansējuma daļu. Citiem vārdiem – pašvaldības rīcība nepiešķīra priekšrocības citiem tirgus ieguldītājiem un neietekmēja to rīcību. |
| --- | --- |

(105)

Otrkārt, visi iepriekšējie ieguldījumi (arī EUR (...) iepriekšējs finansējums, ko ieguldīja Amsterdamas pašvaldība viena pati) tika iekļauti uzņēmējdarbības plānā, kas bija ieguldījumu pamatā. Tātad par to vienojās visi GNA akcionāri. Tādējādi visi sabiedrības partneri pirms GNA dibināšanas uzskatīja šos iepriekšējos ieguldījumus par lietderīgiem pasākumiem. Kā norāda Nīderlandes iestādes, starp visiem akcionāriem bija vienošanās, ka GNA atlīdzinās pašvaldības sākotnējo finansējuma daļu. Citiem vārdiem – pašvaldības rīcība nepiešķīra priekšrocības citiem tirgus ieguldītājiem un neietekmēja to rīcību.

| (106) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata – tas, ka Amsterdamas pašvaldība veica nelielus iepriekšējus ieguldījumus pirms oficiālas GNA dibināšanas, neliek apšaubīt MEIP noteikumu ievērošanu, ņemot vērā visu akcionāru vienošanos, ka šie iepriekšējie ieguldījumi Amsterdamas pašvaldībai ir jāatlīdzina. |
| --- | --- |

(106)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata – tas, ka Amsterdamas pašvaldība veica nelielus iepriekšējus ieguldījumus pirms oficiālas GNA dibināšanas, neliek apšaubīt MEIP noteikumu ievērošanu, ņemot vērā visu akcionāru vienošanos, ka šie iepriekšējie ieguldījumi Amsterdamas pašvaldībai ir jāatlīdzina.

VI.2.2.3.   Noteikumi un nosacījumi

| (107) | Lēmumā par procedūras sākšanu (70) Komisija pauda sākotnējas šaubas par to, vai ieguldījuma noteikumi un nosacījumi visiem akcionāriem bija vienādi. Jo īpaši Komisija izteica šaubas, ka Amsterdamas pašvaldības veiktie iepriekšējie ieguldījumi varēja mazināt dažus ar projektu saistītos sākumposma riskus pārējiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(107)

Lēmumā par procedūras sākšanu (70) Komisija pauda sākotnējas šaubas par to, vai ieguldījuma noteikumi un nosacījumi visiem akcionāriem bija vienādi. Jo īpaši Komisija izteica šaubas, ka Amsterdamas pašvaldības veiktie iepriekšējie ieguldījumi varēja mazināt dažus ar projektu saistītos sākumposma riskus pārējiem ieguldītājiem.

| (108) | Šīs sākotnējās šaubas radīja tas, ka, lai gan Komisija vairākas reizes lūdza iesniegt pilnīgu pārskatu par iepriekšējā ieguldījuma izmaksām (71) un Nīderlandes iestādes iesniedza daļu informācijas par Amsterdamas, GNA un tās akcionāru savstarpējiem norēķiniem, tajā nebija precizētas pašvaldības “iepriekšējā finansējuma” visas darbības, tostarp Amsterdamas pašvaldības faktiski ieguldītās summas. |
| --- | --- |

(108)

Šīs sākotnējās šaubas radīja tas, ka, lai gan Komisija vairākas reizes lūdza iesniegt pilnīgu pārskatu par iepriekšējā ieguldījuma izmaksām (71) un Nīderlandes iestādes iesniedza daļu informācijas par Amsterdamas, GNA un tās akcionāru savstarpējiem norēķiniem, tajā nebija precizētas pašvaldības “iepriekšējā finansējuma” visas darbības, tostarp Amsterdamas pašvaldības faktiski ieguldītās summas.

| (109) | Pamatojoties uz informāciju, ko, sākot oficiālo izmeklēšanu, iesniedza Nīderlandes iestādes, Komisija nevarēja aprēķināt vai pārbaudīt šo “iepriekšējo ieguldījumu” kopējo summu, kas pēc Komisijas aplēsēm bija apmēram 1,5 miljoni euro. Turklāt Komisijai nebija pilnīgi skaidrs, kā šīs izmaksas tika sadalītas starp akcionāriem un kā iekļautas GNA uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz informāciju, ko, sākot oficiālo izmeklēšanu, iesniedza Nīderlandes iestādes, Komisija nevarēja aprēķināt vai pārbaudīt šo “iepriekšējo ieguldījumu” kopējo summu, kas pēc Komisijas aplēsēm bija apmēram 1,5 miljoni euro. Turklāt Komisijai nebija pilnīgi skaidrs, kā šīs izmaksas tika sadalītas starp akcionāriem un kā iekļautas GNA uzņēmējdarbības plānā.

| (110) | Jo īpaši Komisija bažījās, ka pašvaldības “iepriekšējais ieguldījums” – daļēji bez skaidras vienošanās ar dažiem citiem ieguldītājiem – varētu mazināt citu GNA ieguldītāju ieguldījuma risku un varētu labvēlīgi ietekmēt to vēlmi veikt ieguldījumu sabiedrībā GNA. Nīderlandes iestāžu informācija, ko tās iesniedza pēc oficiālās izmeklēšanas uzsākšanas, mazināja šīs sākotnējās šaubas. |
| --- | --- |

(110)

Jo īpaši Komisija bažījās, ka pašvaldības “iepriekšējais ieguldījums” – daļēji bez skaidras vienošanās ar dažiem citiem ieguldītājiem – varētu mazināt citu GNA ieguldītāju ieguldījuma risku un varētu labvēlīgi ietekmēt to vēlmi veikt ieguldījumu sabiedrībā GNA. Nīderlandes iestāžu informācija, ko tās iesniedza pēc oficiālās izmeklēšanas uzsākšanas, mazināja šīs sākotnējās šaubas.

| (111) | Pirmkārt, kā skaidrots Nīderlandes iestāžu iesniegtajā informācijā par iepriekšējā ieguldījuma izmaksu atlīdzību un revīzijas ziņojumā, kopējā iepriekšējā ieguldījuma izmaksu summa EUR (...) tika sadalīta divās daļās: EUR (...), par ko “nodomu protokolos” vienojās un ko proporcionāli to ieguldījumam līdzfinansēja visi iespējamie GNA akcionāri, un EUR (...), ko sākotnēji finansēja tikai Amsterdamas pašvaldība. Visas šīs izmaksas ar procentiem tika attiecīgi pieprasītas no GNA
   (72), un nekas neliecina par nenokārtotiem GNA projekta izmaksu maksājumiem. |
| --- | --- |

(111)

Pirmkārt, kā skaidrots Nīderlandes iestāžu iesniegtajā informācijā par iepriekšējā ieguldījuma izmaksu atlīdzību un revīzijas ziņojumā, kopējā iepriekšējā ieguldījuma izmaksu summa EUR (...) tika sadalīta divās daļās: EUR (...), par ko “nodomu protokolos” vienojās un ko proporcionāli to ieguldījumam līdzfinansēja visi iespējamie GNA akcionāri, un EUR (...), ko sākotnēji finansēja tikai Amsterdamas pašvaldība. Visas šīs izmaksas ar procentiem tika attiecīgi pieprasītas no GNA
   (72), un nekas neliecina par nenokārtotiem GNA projekta izmaksu maksājumiem.

| (112) | Otrkārt, visas ar iepriekšējo ieguldījumu saistītās izmaksas sākotnēji tika iekļautas arī GNA uzņēmējdarbības plānā, un nav liecību par jaunām izmaksām, kas radušās pēc GNA līguma slēgšanas un kas mainītu noteikumus un nosacījumus pārējiem akcionāriem. Tas atbilst konstatējumam, ka visi akcionāri bija vienojušies, ka Amsterdamas pašvaldībai jāsaņem iepriekšējo ieguldījumu atmaksa. |
| --- | --- |

(112)

Otrkārt, visas ar iepriekšējo ieguldījumu saistītās izmaksas sākotnēji tika iekļautas arī GNA uzņēmējdarbības plānā, un nav liecību par jaunām izmaksām, kas radušās pēc GNA līguma slēgšanas un kas mainītu noteikumus un nosacījumus pārējiem akcionāriem. Tas atbilst konstatējumam, ka visi akcionāri bija vienojušies, ka Amsterdamas pašvaldībai jāsaņem iepriekšējo ieguldījumu atmaksa.

| (113) | Treškārt, lai gan Amsterdamas pašvaldība uzņēmās vadību un veica projekta izmaksu iepriekšēju finansējumu, šīs iniciatīvas un ieguldījumi nav mazinājuši projektā iesaistītos riskus pārējiem akcionāriem. Pretēji lēmumā par procedūras sākšanu paustajām sākotnējām šaubām Komisija secina, ka pašvaldības sākotnēji finansētie ieguldījumi nelielu inženierbūves darbu veikšanai un programmatūras iegādei sava rakstura un nebūtiskās finansiālās nozīmes dēļ nevarēja mainīt projekta riska profilu. Tas pats attiecas uz visu iespējamo akcionāru līdzfinansētiem iepriekšējiem ieguldījumiem “nodomu protokolu” slēgšanas laikā. Uzņēmējdarbības plāna analīze skaidri norāda, ka sabiedrībā GNA veikto ieguldījumu uzņēmējdarbības riski ir saistīti ar projekta sekmīgu īstenošanu turpmākajos gados, jo īpaši ar tirgus attīstību, bet ne pašiem pirmajiem projekta sagatavošanas posmiem. |
| --- | --- |

(113)

Treškārt, lai gan Amsterdamas pašvaldība uzņēmās vadību un veica projekta izmaksu iepriekšēju finansējumu, šīs iniciatīvas un ieguldījumi nav mazinājuši projektā iesaistītos riskus pārējiem akcionāriem. Pretēji lēmumā par procedūras sākšanu paustajām sākotnējām šaubām Komisija secina, ka pašvaldības sākotnēji finansētie ieguldījumi nelielu inženierbūves darbu veikšanai un programmatūras iegādei sava rakstura un nebūtiskās finansiālās nozīmes dēļ nevarēja mainīt projekta riska profilu. Tas pats attiecas uz visu iespējamo akcionāru līdzfinansētiem iepriekšējiem ieguldījumiem “nodomu protokolu” slēgšanas laikā. Uzņēmējdarbības plāna analīze skaidri norāda, ka sabiedrībā GNA veikto ieguldījumu uzņēmējdarbības riski ir saistīti ar projekta sekmīgu īstenošanu turpmākajos gados, jo īpaši ar tirgus attīstību, bet ne pašiem pirmajiem projekta sagatavošanas posmiem.

| (114) | Ceturtkārt, Komisija nepiekrīt UPC argumentam, ka Amsterdamas pašvaldības veiktā priekšizpēte varēja mazināt riska daļu pārējiem GNA akcionāriem, kas varēja lemt par ieguldījumu GNA tikai vēlāk. Komisija norāda, ka jebkurš piesardzīgs tirgus ieguldītājs parasti veiktu savu ieguldījuma projekta stratēģijas un rentabilitātes prognožu novērtējumu (priekšizpēti) (73), neuzskatot to par līdzekli iesaistīto risku mazināšanai pārējiem ieguldītājiem. Jebkurā gadījumā, ja projekts būtu nesekmīgs, visiem ieguldītājiem kopā būtu jāuzņemas atbildība par zaudējumiem nesekmīgas uzņēmējdarbības rezultātā vai – sliktākā gadījumā – par GNA bankrotu. |
| --- | --- |

(114)

Ceturtkārt, Komisija nepiekrīt UPC argumentam, ka Amsterdamas pašvaldības veiktā priekšizpēte varēja mazināt riska daļu pārējiem GNA akcionāriem, kas varēja lemt par ieguldījumu GNA tikai vēlāk. Komisija norāda, ka jebkurš piesardzīgs tirgus ieguldītājs parasti veiktu savu ieguldījuma projekta stratēģijas un rentabilitātes prognožu novērtējumu (priekšizpēti) (73), neuzskatot to par līdzekli iesaistīto risku mazināšanai pārējiem ieguldītājiem. Jebkurā gadījumā, ja projekts būtu nesekmīgs, visiem ieguldītājiem kopā būtu jāuzņemas atbildība par zaudējumiem nesekmīgas uzņēmējdarbības rezultātā vai – sliktākā gadījumā – par GNA bankrotu.

| (115) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka visi GNA akcionāri veikuši ieguldījumu ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka visi GNA akcionāri veikuši ieguldījumu ar vienādiem noteikumiem un nosacījumiem.

VI.2.2.4.   Citas attiecības

| (116) | UPC norādīja, ka ING RE, iespējams, nolēma veikt ieguldījumu GNA projektā, nevis pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem, bet vairāk tirdzniecības stratēģijas dēļ, lai saglabātu labas attiecības ar Amsterdamas pašvaldību, kas uzskatāma par nozīmīgu ING RE uzņēmējdarbības partneri. |
| --- | --- |

(116)

UPC norādīja, ka ING RE, iespējams, nolēma veikt ieguldījumu GNA projektā, nevis pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem, bet vairāk tirdzniecības stratēģijas dēļ, lai saglabātu labas attiecības ar Amsterdamas pašvaldību, kas uzskatāma par nozīmīgu ING RE uzņēmējdarbības partneri.

| (117) | Jāizvērtē, vai bez sadarbības un ieguldījuma līguma ir citas attiecības, kas saistītas ar novērtējumu attiecībā uz ieguldījuma atbilstību MEIP. Šādā nolūkā lēmumā par procedūras sākšanu (74) bija atsauce uz to, ka Nīderlandes iestādes iesniedza paziņojumu, kurā atzina, ka starp iesaistītajām personām nav citu attiecību, t. i., attiecību ārpus norādītajiem līgumiem, kas attiecas uz novērtējumu par to, vai ieguldījums atbilst MEIP. |
| --- | --- |

(117)

Jāizvērtē, vai bez sadarbības un ieguldījuma līguma ir citas attiecības, kas saistītas ar novērtējumu attiecībā uz ieguldījuma atbilstību MEIP. Šādā nolūkā lēmumā par procedūras sākšanu (74) bija atsauce uz to, ka Nīderlandes iestādes iesniedza paziņojumu, kurā atzina, ka starp iesaistītajām personām nav citu attiecību, t. i., attiecību ārpus norādītajiem līgumiem, kas attiecas uz novērtējumu par to, vai ieguldījums atbilst MEIP.

| (118) | Komisijas veiktajā izmeklēšanā un ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā nav konstatēti tādi faktori, kas norādītu, ka Nīderlandes iestāžu paziņojums ir kļūdains. |
| --- | --- |

(118)

Komisijas veiktajā izmeklēšanā un ieinteresēto personu iesniegtajā informācijā nav konstatēti tādi faktori, kas norādītu, ka Nīderlandes iestāžu paziņojums ir kļūdains.

| (119) | Pamatojoties uz šo konstatējumu, Komisija secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums tika veikts vienlaikus ar privāto ieguldītāju nozīmīgajiem kapitālieguldījumiem un salīdzināmos apstākļos. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz šo konstatējumu, Komisija secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums tika veikts vienlaikus ar privāto ieguldītāju nozīmīgajiem kapitālieguldījumiem un salīdzināmos apstākļos.

| (120) | Tādējādi Amsterdamas pašvaldības ieguldījums atbilst tirgus ieguldītāja principam un nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(120)

Tādējādi Amsterdamas pašvaldības ieguldījums atbilst tirgus ieguldītāja principam un nav valsts atbalsts.

VI.2.2.5.   Uzņēmējdarbības plāna novērtējums

| (121) | Papildus Komisija novērtēja arī GNA uzņēmējdarbības plānu, jo īpaši ņemot vērā šaubas, kas tika paustas tās lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kā arī ņemot vērā ieinteresēto personu Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM un anonīmas personas izteiktās prasības (75). |
| --- | --- |

(121)

Papildus Komisija novērtēja arī GNA uzņēmējdarbības plānu, jo īpaši ņemot vērā šaubas, kas tika paustas tās lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kā arī ņemot vērā ieinteresēto personu Liberty Global/UPC, ONO, FT, COM HEM un anonīmas personas izteiktās prasības (75).

| (122) | Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu (76) pēc GNA uzņēmējdarbības plāna un no UPC šādā aspektā saņemto kritisko piezīmju sākotnējas analīzes Komisija secināja, ka optimistiski šķiet ne tikai mērķa izpildes rādītāji, bet visi GNA uzņēmējdarbības pamatā esošie pieņēmumi. Komisija arī uzskatīja, ka projekta sekmju nodrošināšanai ir augsts jutības līmenis, ja mērķi (piemēram, pārklājuma līmenis) netiktu īstenoti, un vēl jo vairāk, ja kāds no tā pamatā esošajiem pieņēmumiem novirzītos no mērķa līmeņa. |
| --- | --- |

(122)

Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu (76) pēc GNA uzņēmējdarbības plāna un no UPC šādā aspektā saņemto kritisko piezīmju sākotnējas analīzes Komisija secināja, ka optimistiski šķiet ne tikai mērķa izpildes rādītāji, bet visi GNA uzņēmējdarbības pamatā esošie pieņēmumi. Komisija arī uzskatīja, ka projekta sekmju nodrošināšanai ir augsts jutības līmenis, ja mērķi (piemēram, pārklājuma līmenis) netiktu īstenoti, un vēl jo vairāk, ja kāds no tā pamatā esošajiem pieņēmumiem novirzītos no mērķa līmeņa.

| (123) | Komisija apsvērumus par lēmumā sākt procedūru ietverto uzņēmējdarbības plāna analīzi saņēma gan no Nīderlandes iestādēm, gan no UPC, kas ļāva tai veikt sīkāku novērtējumu. |
| --- | --- |

(123)

Komisija apsvērumus par lēmumā sākt procedūru ietverto uzņēmējdarbības plāna analīzi saņēma gan no Nīderlandes iestādēm, gan no UPC, kas ļāva tai veikt sīkāku novērtējumu.

| (124) | Komisija norāda, ka GNA uzņēmējdarbības plāns attiecas uz jaundibinātu uzņēmumu, kam nav uzņēmējdarbības vēstures un kas darbojas jaunā un novatoriskā uzņēmējdarbības jomā (FttH tehnoloģija, “trīs slāņu modelis”, kurā pasīvā un aktīvā infrastruktūra tiek ekspluatēta un pārvaldīta atsevišķi ar atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi, ko piedāvā visiem mazumtirdzniecības operatoriem, kā aprakstīts 21.–30. apsvērumā). Tādēļ šādā gadījumā jaunizveidota uzņēmuma uzņēmējdarbības plāna novērtējums noteikti un neizbēgami balstās uz nākotnes tirgus prognozēm un hipotēzēm par iespējamo FttH pakalpojumu pieprasījuma un piedāvājuma attīstību. |
| --- | --- |

(124)

Komisija norāda, ka GNA uzņēmējdarbības plāns attiecas uz jaundibinātu uzņēmumu, kam nav uzņēmējdarbības vēstures un kas darbojas jaunā un novatoriskā uzņēmējdarbības jomā (FttH tehnoloģija, “trīs slāņu modelis”, kurā pasīvā un aktīvā infrastruktūra tiek ekspluatēta un pārvaldīta atsevišķi ar atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi, ko piedāvā visiem mazumtirdzniecības operatoriem, kā aprakstīts 21.–30. apsvērumā). Tādēļ šādā gadījumā jaunizveidota uzņēmuma uzņēmējdarbības plāna novērtējums noteikti un neizbēgami balstās uz nākotnes tirgus prognozēm un hipotēzēm par iespējamo FttH pakalpojumu pieprasījuma un piedāvājuma attīstību.

| (125) | Komisija norāda, ka uzņēmējdarbības plāna metodikas revīziju veica un apstiprināja neatkarīga revidentu sabiedrība PricewaterhouseCoopers
   (77). Konkrēti – pēc GNA uzņēmējdarbības plāna pirmā varianta sākotnējās analīzes PricewaterhouseCoopers ieteica nelielus grozījumus, lai novērstu dažas sākotnējas neatbilstības. Atjauninātajā GNA uzņēmējdarbības plānā priekšlikumi ir ņemti vērā. Pēc šiem grozījumiem PricewaterhouseCoopers konstatēja, ka šim modelim nav “tehniskas vai ekonomiskas integritātes trūkumu”, un GNA uzņēmējdarbības plāns tika iesniegts Komisijai. |
| --- | --- |

(125)

Komisija norāda, ka uzņēmējdarbības plāna metodikas revīziju veica un apstiprināja neatkarīga revidentu sabiedrība PricewaterhouseCoopers
   (77). Konkrēti – pēc GNA uzņēmējdarbības plāna pirmā varianta sākotnējās analīzes PricewaterhouseCoopers ieteica nelielus grozījumus, lai novērstu dažas sākotnējas neatbilstības. Atjauninātajā GNA uzņēmējdarbības plānā priekšlikumi ir ņemti vērā. Pēc šiem grozījumiem PricewaterhouseCoopers konstatēja, ka šim modelim nav “tehniskas vai ekonomiskas integritātes trūkumu”, un GNA uzņēmējdarbības plāns tika iesniegts Komisijai.

| (126) | Pēc Komisijas lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Nīderlandes iestādes iesniedza Stratix Consulting/Delft Technical University sagatavotu ziņojumu (78), kurā analizēta un apstiprināta GNA uzņēmējdarbības plāna īstenošanas iespējamība, īpaši koncentrējoties uz pieņēmumiem, kurus Komisija lēmumā par procedūras sākšanu akcentēja kā “optimistiskus”. Ziņojumā secināts, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir reāls un ka pamatā esošie pieņēmumi pareizi balstās uz pašreizējām tirgus tendencēm un ir uzskatāmi par “piesardzīgām” aplēsēm. |
| --- | --- |

(126)

Pēc Komisijas lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Nīderlandes iestādes iesniedza Stratix Consulting/Delft Technical University sagatavotu ziņojumu (78), kurā analizēta un apstiprināta GNA uzņēmējdarbības plāna īstenošanas iespējamība, īpaši koncentrējoties uz pieņēmumiem, kurus Komisija lēmumā par procedūras sākšanu akcentēja kā “optimistiskus”. Ziņojumā secināts, ka GNA uzņēmējdarbības plāns ir reāls un ka pamatā esošie pieņēmumi pareizi balstās uz pašreizējām tirgus tendencēm un ir uzskatāmi par “piesardzīgām” aplēsēm.

| (127) | Lai novērtētu projekta īstenošanas sekmes, proti, naudas plūsmas radīšanu, pašu kapitāla atdevi un iekšējās atdeves koeficientu (IRR), GNA izmantoja trīs galvenos finanšu stāvokļa rādītājus. |
| --- | --- |

(127)

Lai novērtētu projekta īstenošanas sekmes, proti, naudas plūsmas radīšanu, pašu kapitāla atdevi un iekšējās atdeves koeficientu (IRR), GNA izmantoja trīs galvenos finanšu stāvokļa rādītājus.

| (128) | Komisija uzskata, ka IRR koeficients šķiet vispiemērotākais uzņēmējdarbības plāna analīzes parametrs. IRR izmanto, lai pieņemtu lēmumus par ilgtermiņa ieguldījumiem un salīdzinātu dažādus ieguldījumu projektus. GNA uzņēmējdarbības plāna iekšējās atdeves koeficients ir (...) %. |
| --- | --- |

(128)

Komisija uzskata, ka IRR koeficients šķiet vispiemērotākais uzņēmējdarbības plāna analīzes parametrs. IRR izmanto, lai pieņemtu lēmumus par ilgtermiņa ieguldījumiem un salīdzinātu dažādus ieguldījumu projektus. GNA uzņēmējdarbības plāna iekšējās atdeves koeficients ir (...) %.

| (129) | Ņemot vērā projekta jauninājumu un platjoslas telekomunikāciju tirgu dinamisko raksturu, ir grūti veikt salīdzinājumu. Līdzīgu projektu iekšējās atdeves koeficientu publiskā pieejamība ir ierobežota – īpaši tādēļ, ka šos rādītājus reti publisko, jo tie uzskatāmi par komercnoslēpumu. Vispiemērotākie publiski pieejamie dati ir citu tās pašas nozares sabiedrību vidējās svērtās kapitāla izmaksas (“VSKI”). VSKI dati var būt noderīgi salīdzināšanai, jo projekts uzskatāms par vērtīgu uzņēmumu, ja IRR pārsniedz VSKI. Kā liecina Komisijas rīcībā esošā informācija, nozares rādītāji svārstās diapazonā no 8,1 % līdz 10,6 % (79). Pamatojoties uz šiem rādītājiem, GNA uzņēmējdarbības plānā IRR šķiet pieņemamā diapazonā. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā projekta jauninājumu un platjoslas telekomunikāciju tirgu dinamisko raksturu, ir grūti veikt salīdzinājumu. Līdzīgu projektu iekšējās atdeves koeficientu publiskā pieejamība ir ierobežota – īpaši tādēļ, ka šos rādītājus reti publisko, jo tie uzskatāmi par komercnoslēpumu. Vispiemērotākie publiski pieejamie dati ir citu tās pašas nozares sabiedrību vidējās svērtās kapitāla izmaksas (“VSKI”). VSKI dati var būt noderīgi salīdzināšanai, jo projekts uzskatāms par vērtīgu uzņēmumu, ja IRR pārsniedz VSKI. Kā liecina Komisijas rīcībā esošā informācija, nozares rādītāji svārstās diapazonā no 8,1 % līdz 10,6 % (79). Pamatojoties uz šiem rādītājiem, GNA uzņēmējdarbības plānā IRR šķiet pieņemamā diapazonā.

| (130) | Savā iesniegumā UPC norādīja, ka projekta novitātes un iesaistītā lielā riska dēļ GNA, kas pamatā ir iesācēja sabiedrība, mērķa IRR jābūt lielākam par VSKI rādītājiem stabilā sabiedrībā ar ievērojamu klientu skaitu un naudas plūsmas radīšanu, kāda ir KPN vai UPC. |
| --- | --- |

(130)

Savā iesniegumā UPC norādīja, ka projekta novitātes un iesaistītā lielā riska dēļ GNA, kas pamatā ir iesācēja sabiedrība, mērķa IRR jābūt lielākam par VSKI rādītājiem stabilā sabiedrībā ar ievērojamu klientu skaitu un naudas plūsmas radīšanu, kāda ir KPN vai UPC.

| (131) | Nīderlandes iestādes apšauba Komisijas novērtējumu attiecībā uz salīdzināšanu, kas izmantota IRR novērtējumam lēmumā par procedūras sākšanu. Tās pauž viedokli, ka VSKI rādītāji attiecas uz vertikāli integrētiem operatoriem, bet GNA iegulda tikai pasīvā tīklā, kas vairāk līdzinās ieguldījumam infrastruktūrā, no kura ieguldītāji kopumā gaida zemāku atdeves koeficientu. |
| --- | --- |

(131)

Nīderlandes iestādes apšauba Komisijas novērtējumu attiecībā uz salīdzināšanu, kas izmantota IRR novērtējumam lēmumā par procedūras sākšanu. Tās pauž viedokli, ka VSKI rādītāji attiecas uz vertikāli integrētiem operatoriem, bet GNA iegulda tikai pasīvā tīklā, kas vairāk līdzinās ieguldījumam infrastruktūrā, no kura ieguldītāji kopumā gaida zemāku atdeves koeficientu.

| (132) | Komisija konstatē, ka GNA uzņēmējdarbības plānā mērķa IRR atbilst tirgus prognozēm attiecībā uz sabiedrībām, kas aktīvi darbojas telekomunikāciju tirgū. Turklāt Komisija atzīst, ka pārbaudāmais ieguldījumu projekts atšķiras no vertikāli integrēta operatora projekta un tajā ir infrastruktūras veida ieguldījuma pazīmes, kam vajadzīgs zemāks IRR. |
| --- | --- |

(132)

Komisija konstatē, ka GNA uzņēmējdarbības plānā mērķa IRR atbilst tirgus prognozēm attiecībā uz sabiedrībām, kas aktīvi darbojas telekomunikāciju tirgū. Turklāt Komisija atzīst, ka pārbaudāmais ieguldījumu projekts atšķiras no vertikāli integrēta operatora projekta un tajā ir infrastruktūras veida ieguldījuma pazīmes, kam vajadzīgs zemāks IRR.

| (133) | Komisija novērtēja arī uzņēmējdarbības plānā izmantotos alternatīvos finansiālos rādītājus, piemēram, pozitīvas naudas plūsmas radīšanu un pašu kapitāla atdevi. Publiski pieejamu datu trūkuma dēļ Komisija nevarēja veikt pilnīgu šo rādītāju salīdzināšanu (80), tādēļ novērtēja tos no pietiekamības un iekšējās atbilstības aspekta uzņēmējdarbības plāna ietvaros. Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka uzņēmējdarbības plānā ietvertie rādītāji var būt tirgus ekonomikas ieguldītājam pieņemami. |
| --- | --- |

(133)

Komisija novērtēja arī uzņēmējdarbības plānā izmantotos alternatīvos finansiālos rādītājus, piemēram, pozitīvas naudas plūsmas radīšanu un pašu kapitāla atdevi. Publiski pieejamu datu trūkuma dēļ Komisija nevarēja veikt pilnīgu šo rādītāju salīdzināšanu (80), tādēļ novērtēja tos no pietiekamības un iekšējās atbilstības aspekta uzņēmējdarbības plāna ietvaros. Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija secina, ka uzņēmējdarbības plānā ietvertie rādītāji var būt tirgus ekonomikas ieguldītājam pieņemami.

| (134) | Viens no svarīgākajiem uzņēmējdarbības plāna faktoriem ir mērķa pārklājuma rādītājs. GNA ienākumi lielā mērā būs atkarīgi no sasniegtā pārklājuma, t.i., pievienoto mājsaimniecību procentuālās daļas; iespēja sasniegt plānoto pārklājuma rādītāju ir izšķirīga sekmīgai GNA uzņēmējdarbībai. |
| --- | --- |

(134)

Viens no svarīgākajiem uzņēmējdarbības plāna faktoriem ir mērķa pārklājuma rādītājs. GNA ienākumi lielā mērā būs atkarīgi no sasniegtā pārklājuma, t.i., pievienoto mājsaimniecību procentuālās daļas; iespēja sasniegt plānoto pārklājuma rādītāju ir izšķirīga sekmīgai GNA uzņēmējdarbībai.

| (135) | GNA mērķis ir sasniegt pārklājuma rādītāju (...) % no visām mājsaimniecībām (...) mēnešos (un pārklājuma rādītāju plānots izpildīt aptuveni šajā līmenī). Papildus (...) (81). |
| --- | --- |

(135)

GNA mērķis ir sasniegt pārklājuma rādītāju (...) % no visām mājsaimniecībām (...) mēnešos (un pārklājuma rādītāju plānots izpildīt aptuveni šajā līmenī). Papildus (...) (81).

| (136) | Savos iesniegumos UPC izteica lielas šaubas, vai projektā iespējams sasniegt ievērojamu tirgus daļu (piemēram, 40 % no ieguldījuma pārskatā minētā mērķa pārklājuma (82). UPC, balstoties uz RBB pārskatu un rādītājiem par vispārējo abonentu skaita mainību reģionos, kur GNA jau sniedz trīskārša piedāvājuma pakalpojumus, norāda, ka vispārējais platjoslas pārklājums tajos reģionos, ko GNA plāno aptvert, jau sasniedzis 65 %. Īpaši UPC uzskata, ka spēcīgā konkurence reģionā un ierobežotais jaunu piedāvājumu skaits GNA optiskajā tīklā jo vairāk pamato viedokli, ka mazumtirdzniecības operatoriem, izmantojot GNA tīklu ar BBned palīdzību, neizdosies piesaistīt pietiekami daudz klientu. |
| --- | --- |

(136)

Savos iesniegumos UPC izteica lielas šaubas, vai projektā iespējams sasniegt ievērojamu tirgus daļu (piemēram, 40 % no ieguldījuma pārskatā minētā mērķa pārklājuma (82). UPC, balstoties uz RBB pārskatu un rādītājiem par vispārējo abonentu skaita mainību reģionos, kur GNA jau sniedz trīskārša piedāvājuma pakalpojumus, norāda, ka vispārējais platjoslas pārklājums tajos reģionos, ko GNA plāno aptvert, jau sasniedzis 65 %. Īpaši UPC uzskata, ka spēcīgā konkurence reģionā un ierobežotais jaunu piedāvājumu skaits GNA optiskajā tīklā jo vairāk pamato viedokli, ka mazumtirdzniecības operatoriem, izmantojot GNA tīklu ar BBned palīdzību, neizdosies piesaistīt pietiekami daudz klientu.

| (137) | UPC arī uzsver, ka neredz jaunā optiskā tīkla konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar esošo platjoslas operatoru pašreizējiem piedāvājumiem, izņemot simetrisku platjoslas piedāvājumu mazumtirdzniecības klientiem, kas ir tāds pakalpojums, kuram tomēr nav pieprasījuma. Turklāt UPC argumentē, ka tā visattīstītākais platjoslas pakalpojums joslas platuma pieejamības ziņā (83) līdz šim bijis ne īpaši sekmīgs un ka klientiem, sastopoties ar uzlabotu pakalpojumu piedāvājumu tirgū, ir tendence izvēlēties lētākus un vienkāršākus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(137)

UPC arī uzsver, ka neredz jaunā optiskā tīkla konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar esošo platjoslas operatoru pašreizējiem piedāvājumiem, izņemot simetrisku platjoslas piedāvājumu mazumtirdzniecības klientiem, kas ir tāds pakalpojums, kuram tomēr nav pieprasījuma. Turklāt UPC argumentē, ka tā visattīstītākais platjoslas pakalpojums joslas platuma pieejamības ziņā (83) līdz šim bijis ne īpaši sekmīgs un ka klientiem, sastopoties ar uzlabotu pakalpojumu piedāvājumu tirgū, ir tendence izvēlēties lētākus un vienkāršākus pakalpojumus.

| (138) | Nīderlandes iestādes apgalvo pretējo – jaunus pakalpojumus (piemēram, datnes koplietošanu, vienādranga (peer-to-peer) lietojumus, HDTV un ciparu televīziju), kas pieder tīklam, kas nav pašreizējo asimetrisko pieslēgumu tīkls, var nodrošināt, izmantojot simetrisku optisko platjoslas pieslēgumu. Turklāt Nīderlandes iestādes, pamatojoties uz Stratix Consulting un Delft Technical University veikto izpēti, norāda, ka vairāki sekmīgi piemēri ne tikai Nīderlandē, bet arī Amerikas Savienotajās Valstīs un Japānā liecina, ka mērķa pārklājums ir reāls. |
| --- | --- |

(138)

Nīderlandes iestādes apgalvo pretējo – jaunus pakalpojumus (piemēram, datnes koplietošanu, vienādranga (peer-to-peer) lietojumus, HDTV un ciparu televīziju), kas pieder tīklam, kas nav pašreizējo asimetrisko pieslēgumu tīkls, var nodrošināt, izmantojot simetrisku optisko platjoslas pieslēgumu. Turklāt Nīderlandes iestādes, pamatojoties uz Stratix Consulting un Delft Technical University veikto izpēti, norāda, ka vairāki sekmīgi piemēri ne tikai Nīderlandē, bet arī Amerikas Savienotajās Valstīs un Japānā liecina, ka mērķa pārklājums ir reāls.

| (139) | Komisija šajā saistībā izvērtēja dažādu pušu viedokli. Komisija norāda, ka GNA pārklājuma līknes noteikšanai (...). Šis pārklājuma prognozes modelis ietver visus nepieciešamos pieņēmumus, tostarp spēju īstenot ieguldījumu projektu, uzsākšanas tempu un vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu, ko UPC minēja kā svarīgus uzņēmējdarbības plāna iespējamības novērtēšanā. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns ietver svarīgus faktorus, kas nepieciešami pārklājuma novērtēšanai. |
| --- | --- |

(139)

Komisija šajā saistībā izvērtēja dažādu pušu viedokli. Komisija norāda, ka GNA pārklājuma līknes noteikšanai (...). Šis pārklājuma prognozes modelis ietver visus nepieciešamos pieņēmumus, tostarp spēju īstenot ieguldījumu projektu, uzsākšanas tempu un vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu, ko UPC minēja kā svarīgus uzņēmējdarbības plāna iespējamības novērtēšanā. Tādēļ uzņēmējdarbības plāns ietver svarīgus faktorus, kas nepieciešami pārklājuma novērtēšanai.

| (140) | Jautājumā par to, vai uzņēmējdarbības plānā paredzētie pārklājuma rādītāji ir sasniedzami, Komisija norāda, ka tas lielā mērā būs atkarīgs no tirgus attīstības, ātruma, kādā pakalpojumu sniedzēji pārņems jaunās lietojumprogrammas un tehnoloģiju, kam nepieciešams simetrisks liela ātruma platjoslas pieslēgums, un klientu reakcijas uz šīm jaunajām iespējām. Šie faktori šobrīd nav skaidri zināmi, ko apliecina UPC (visskeptiskākais attiecībā uz tirgus prognozēm), ING RE un Delft Technical University (kas apstiprināja uzņēmējdarbības plāna aplēses kā ieguldītāji vai neatkarīgi konsultanti) viedokļu atšķirības. |
| --- | --- |

(140)

Jautājumā par to, vai uzņēmējdarbības plānā paredzētie pārklājuma rādītāji ir sasniedzami, Komisija norāda, ka tas lielā mērā būs atkarīgs no tirgus attīstības, ātruma, kādā pakalpojumu sniedzēji pārņems jaunās lietojumprogrammas un tehnoloģiju, kam nepieciešams simetrisks liela ātruma platjoslas pieslēgums, un klientu reakcijas uz šīm jaunajām iespējām. Šie faktori šobrīd nav skaidri zināmi, ko apliecina UPC (visskeptiskākais attiecībā uz tirgus prognozēm), ING RE un Delft Technical University (kas apstiprināja uzņēmējdarbības plāna aplēses kā ieguldītāji vai neatkarīgi konsultanti) viedokļu atšķirības.

| (141) | Jo īpaši attiecībā uz UPC iesniegto vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu, lai pierādītu, ka projekts nesasniegs jēgpilnu pārklājumu, Komisija norāda, ka iesniegtie rādītāji ir par laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 1. jūnijam, bet GNA tīklu izmantojošie mazumtirdzniecības operatori pakalpojumus dažos Amsterdamas rajonos klientiem sāka piedāvāt tikai 2007. gada martā. Ņemot vērā ļoti neilgo laiku kopš pakalpojuma sniegšanas uzsākšanas GNA tīklā, Komisija nav pārliecināta, ka šajā posmā abonentu skaita mainības koeficients var sniegt jēgpilnu informāciju. |
| --- | --- |

(141)

Jo īpaši attiecībā uz UPC iesniegto vispārējo abonentu skaita mainības koeficientu, lai pierādītu, ka projekts nesasniegs jēgpilnu pārklājumu, Komisija norāda, ka iesniegtie rādītāji ir par laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 1. jūnijam, bet GNA tīklu izmantojošie mazumtirdzniecības operatori pakalpojumus dažos Amsterdamas rajonos klientiem sāka piedāvāt tikai 2007. gada martā. Ņemot vērā ļoti neilgo laiku kopš pakalpojuma sniegšanas uzsākšanas GNA tīklā, Komisija nav pārliecināta, ka šajā posmā abonentu skaita mainības koeficients var sniegt jēgpilnu informāciju.

| (142) | Attiecībā uz UPC argumentu, ka sekmīgas optiskā tīkla ekspluatācijas piemērus tādās mazās Nīderlandes pilsētās kā Hillegom vai Nuenen
   (84) nevar ņemt vērā, jo šīs pilsētas platības, konkurences stāvokļa un subsīdiju ziņā nav salīdzināmas ar Amsterdamas projektu, Komisija uzskata, ka, lai gan ir vairākas atšķirības, šie projekti tomēr sniedz jēgpilnu ieskatu salīdzināšanai kā optisko tīklu projektu piemēri Nīderlandē. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz UPC argumentu, ka sekmīgas optiskā tīkla ekspluatācijas piemērus tādās mazās Nīderlandes pilsētās kā Hillegom vai Nuenen
   (84) nevar ņemt vērā, jo šīs pilsētas platības, konkurences stāvokļa un subsīdiju ziņā nav salīdzināmas ar Amsterdamas projektu, Komisija uzskata, ka, lai gan ir vairākas atšķirības, šie projekti tomēr sniedz jēgpilnu ieskatu salīdzināšanai kā optisko tīklu projektu piemēri Nīderlandē.

| (143) | Pamatojoties uz nozares analīzi (85), vidēji aptuveni 20–25 % iedzīvotāju vēlas pāriet uz jauno optisko tīklu. (...). |
| --- | --- |

(143)

Pamatojoties uz nozares analīzi (85), vidēji aptuveni 20–25 % iedzīvotāju vēlas pāriet uz jauno optisko tīklu. (...).

| (144) | Turklāt, kā liecina pašreizējās tendences, liela joslas platuma optiskajos tīklos sniegto pakalpojumu pieprasījums, šķiet, pieaug ātrāk, nekā tirgus eksperti prognozēja pirms vairākiem gadiem. Esošie plāni optisko tīklu ekspluatācijai, jo īpaši Nīderlandē un citās Eiropas valstīs (86), ir papildu liecība ieguldījumu pievilcīgumam optiskajos piekļuves tīklos. Tādēļ iespēja sasniegt pārklājuma rādītāju (...) % no visām mājsaimniecībām pēc (...) mēnešiem nav nereāla. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt, kā liecina pašreizējās tendences, liela joslas platuma optiskajos tīklos sniegto pakalpojumu pieprasījums, šķiet, pieaug ātrāk, nekā tirgus eksperti prognozēja pirms vairākiem gadiem. Esošie plāni optisko tīklu ekspluatācijai, jo īpaši Nīderlandē un citās Eiropas valstīs (86), ir papildu liecība ieguldījumu pievilcīgumam optiskajos piekļuves tīklos. Tādēļ iespēja sasniegt pārklājuma rādītāju (...) % no visām mājsaimniecībām pēc (...) mēnešiem nav nereāla.

| (145) | Līdz ar to Komisija secina, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs var ieguldīt līdzekļus projektā, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānā paredzēto pārklājumu (Reggefiber un ING RE tā arī rīkojās). |
| --- | --- |

(145)

Līdz ar to Komisija secina, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs var ieguldīt līdzekļus projektā, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānā paredzēto pārklājumu (Reggefiber un ING RE tā arī rīkojās).

| (146) | Vairumtirdzniecības cenas par pieslēgumu, ko GNA pieprasa BBned par pasīvā tīkla ekspluatāciju, ir (...). |
| --- | --- |

(146)

Vairumtirdzniecības cenas par pieslēgumu, ko GNA pieprasa BBned par pasīvā tīkla ekspluatāciju, ir (...).

| (147) | UPC iesniegtajos dokumentos aprēķināja, ka GNA par vairumtirdzniecības pieslēgumu, kas nodrošina trīskārša piedāvājuma pakalpojumus tā tīklā, jāpieprasa maksa vismaz EUR 20–22 mēnesī. Tomēr šādā cenu līmenī mazumtirdzniecības pakalpojuma gala cenas noteikti būtu augstākas par esošo operatoru pašreizējiem līdzīgiem piedāvājumiem, kas, kā uzskata UPC, rada šaubas par mērķa pārklājuma sasniedzamību. |
| --- | --- |

(147)

UPC iesniegtajos dokumentos aprēķināja, ka GNA par vairumtirdzniecības pieslēgumu, kas nodrošina trīskārša piedāvājuma pakalpojumus tā tīklā, jāpieprasa maksa vismaz EUR 20–22 mēnesī. Tomēr šādā cenu līmenī mazumtirdzniecības pakalpojuma gala cenas noteikti būtu augstākas par esošo operatoru pašreizējiem līdzīgiem piedāvājumiem, kas, kā uzskata UPC, rada šaubas par mērķa pārklājuma sasniedzamību.

| (148) | Savu argumentu pamatojumam UPC iesniedza aprēķinus (87) par vairumtirdzniecības cenām, pamatojoties uz pakalpojumu sniedzēju GNA tīklā piedāvāto mazumtirdzniecības pakalpojumu cenām (88). UPC argumentē, ka, pamatojoties uz pašreizējām mazumtirdzniecības cenām, maz ticams, ka visi trīs slāņi (pasīvais, aktīvais un mazumtirdzniecības) vienlaikus spēs darboties rentabli. |
| --- | --- |

(148)

Savu argumentu pamatojumam UPC iesniedza aprēķinus (87) par vairumtirdzniecības cenām, pamatojoties uz pakalpojumu sniedzēju GNA tīklā piedāvāto mazumtirdzniecības pakalpojumu cenām (88). UPC argumentē, ka, pamatojoties uz pašreizējām mazumtirdzniecības cenām, maz ticams, ka visi trīs slāņi (pasīvais, aktīvais un mazumtirdzniecības) vienlaikus spēs darboties rentabli.

| (149) | Savukārt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka jaunajai optiskajai tehnoloģijai nepieciešamas no vara vadu vai kabeļu līnijām atšķirīgas izmaksu aplēses. Piemēram, optiskajam tīklam vajadzīgi daudz mazāki ekspluatācijas izdevumi (tādi kā izdevumi uzturēšanai un pārvaldībai), un tam ir garāks ekspluatācijas laiks, t.i., ilgāks nolietojuma laiks (līdz 30 gadiem). |
| --- | --- |

(149)

Savukārt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka jaunajai optiskajai tehnoloģijai nepieciešamas no vara vadu vai kabeļu līnijām atšķirīgas izmaksu aplēses. Piemēram, optiskajam tīklam vajadzīgi daudz mazāki ekspluatācijas izdevumi (tādi kā izdevumi uzturēšanai un pārvaldībai), un tam ir garāks ekspluatācijas laiks, t.i., ilgāks nolietojuma laiks (līdz 30 gadiem).

| (150) | UPC arī apgalvoja, ka visiem trim slāņiem nav iespējams būt rentabliem vienlaikus (89). Šādā saistībā Komisija norāda, ka tā novērtēja vairumtirdzniecības cenas, kuras tiek prasītas par piekļuvi pasīvajam slānim, jo šis slānis ir ietverts uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, kurā iesaistīti valsts līdzekļi. Komisija konstatēja, ka šīs vairumtirdzniecības cenas nav nereālas (90). Pārējo divu slāņu, ko izmanto privātie operatori, dzīvotspēju lielā mērā ietekmē par pasīvā slāņa izmantošanu pieprasītās vairumtirdzniecības cenas. Ņemot vērā to, ka tiesības ekspluatēt otro slāni atklātā konkursā ieguva BBned, ka atvērta, nediskriminējoša piekļuve mazumtirdzniecības slānī tiek piedāvāta visiem operatoriem, kā arī ņemot vērā GNA vairumtirdzniecības cenas, Komisija nesaskata risku, ka abus pārējos slāņus nevarētu ekspluatēt rentabli. |
| --- | --- |

(150)

UPC arī apgalvoja, ka visiem trim slāņiem nav iespējams būt rentabliem vienlaikus (89). Šādā saistībā Komisija norāda, ka tā novērtēja vairumtirdzniecības cenas, kuras tiek prasītas par piekļuvi pasīvajam slānim, jo šis slānis ir ietverts uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, kurā iesaistīti valsts līdzekļi. Komisija konstatēja, ka šīs vairumtirdzniecības cenas nav nereālas (90). Pārējo divu slāņu, ko izmanto privātie operatori, dzīvotspēju lielā mērā ietekmē par pasīvā slāņa izmantošanu pieprasītās vairumtirdzniecības cenas. Ņemot vērā to, ka tiesības ekspluatēt otro slāni atklātā konkursā ieguva BBned, ka atvērta, nediskriminējoša piekļuve mazumtirdzniecības slānī tiek piedāvāta visiem operatoriem, kā arī ņemot vērā GNA vairumtirdzniecības cenas, Komisija nesaskata risku, ka abus pārējos slāņus nevarētu ekspluatēt rentabli.

| (151) | Attiecībā uz GNA pieprasītajām cenām par vairumtirdzniecības piekļuvi ir dažas norādes, ka optiskie tīkli var radīt zemākas ekspluatācijas izmaksas nekā esošie telekomunikāciju un kabeļu tīkli. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, kā arī ņemot vērā pieejamo salīdzināmo informāciju un Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumu, Komisija secina, ka vairumtirdzniecības cenas uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot ar līdzīgiem citu operatoru piedāvātiem pakalpojumiem, nav nereālas. |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz GNA pieprasītajām cenām par vairumtirdzniecības piekļuvi ir dažas norādes, ka optiskie tīkli var radīt zemākas ekspluatācijas izmaksas nekā esošie telekomunikāciju un kabeļu tīkli. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, kā arī ņemot vērā pieejamo salīdzināmo informāciju un Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumu, Komisija secina, ka vairumtirdzniecības cenas uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot ar līdzīgiem citu operatoru piedāvātiem pakalpojumiem, nav nereālas.

| (152) | Komisija novērtēja arī plānotā ieguldījuma izmaksas. GNA aplēses ir EUR (...). Tas ļauj secināt, ka pasīvā slāņa kopīgās izmaksas ir (...) katrai mājsaimniecībai. Komisijas apkopotie salīdzinošie rādītāji visai infrastruktūrai (aktīvajai un pasīvajai kopā) svārstās no EUR 1 000 līdz EUR 2 000 (91), bet pasīvā un aktīvā slāņa ieguldījuma vajadzību attiecība ir aptuveni divi pret vienu. |
| --- | --- |

(152)

Komisija novērtēja arī plānotā ieguldījuma izmaksas. GNA aplēses ir EUR (...). Tas ļauj secināt, ka pasīvā slāņa kopīgās izmaksas ir (...) katrai mājsaimniecībai. Komisijas apkopotie salīdzinošie rādītāji visai infrastruktūrai (aktīvajai un pasīvajai kopā) svārstās no EUR 1 000 līdz EUR 2 000 (91), bet pasīvā un aktīvā slāņa ieguldījuma vajadzību attiecība ir aptuveni divi pret vienu.

| (153) | UPC atbalsta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu pausto sākotnējo viedokli, ka uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēja ir lielā mērā atkarīga no ieguldījuma izmaksām, un uzsver, ka aprēķinātās izmaksas ir ļoti zemas aplēses. Nīderlandes iestādes pauž pretēju viedokli – ieguldījuma izmaksas veido konkrētā reģiona topoloģija, lielais iedzīvotāju blīvums un daudzdzīvokļu mājas (samazinot ekspluatācijas izmaksas katrai mājsaimniecībai). Turklāt iestādes uzsver, ka GNA jau 2006. gada (...) noslēdza līgumu ar inženiertehniskajām sabiedrībām Van den Berg/BAM un Draka Comteq
   (92) ar precizētiem noteikumiem, kam jāgarantē, ka ekspluatācijas izmaksas atbildīs uzņēmējdarbības plānā iekļautajām. |
| --- | --- |

(153)

UPC atbalsta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu pausto sākotnējo viedokli, ka uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēja ir lielā mērā atkarīga no ieguldījuma izmaksām, un uzsver, ka aprēķinātās izmaksas ir ļoti zemas aplēses. Nīderlandes iestādes pauž pretēju viedokli – ieguldījuma izmaksas veido konkrētā reģiona topoloģija, lielais iedzīvotāju blīvums un daudzdzīvokļu mājas (samazinot ekspluatācijas izmaksas katrai mājsaimniecībai). Turklāt iestādes uzsver, ka GNA jau 2006. gada (...) noslēdza līgumu ar inženiertehniskajām sabiedrībām Van den Berg/BAM un Draka Comteq
   (92) ar precizētiem noteikumiem, kam jāgarantē, ka ekspluatācijas izmaksas atbildīs uzņēmējdarbības plānā iekļautajām.

| (154) | Ņemot vērā arī reģionu topogrāfiju (blīvi apdzīvota teritorija līdzenumā) un faktu, ka darbus īstenojošās inženiertehniskās sabiedrības apņēmās tos veikt par uzņēmējdarbības plānam atbilstīgu cenu, kā arī pieejamos salīdzinošos datus, Komisija secina, ka plānotie GNA ieguldījuma rādītāji šķiet reāli. Komisija arī norāda, ka GNA veica savus aprēķinus ar nelielu rezervi gadījumam, ja ieguldījuma izmaksas tiktu pārsniegtas, kas atbilst piesardzīgai tirgus ieguldītāja praksei un ir papildu liecība par ieguldījuma izmaksu aplēšu pamatīgumu. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā arī reģionu topogrāfiju (blīvi apdzīvota teritorija līdzenumā) un faktu, ka darbus īstenojošās inženiertehniskās sabiedrības apņēmās tos veikt par uzņēmējdarbības plānam atbilstīgu cenu, kā arī pieejamos salīdzinošos datus, Komisija secina, ka plānotie GNA ieguldījuma rādītāji šķiet reāli. Komisija arī norāda, ka GNA veica savus aprēķinus ar nelielu rezervi gadījumam, ja ieguldījuma izmaksas tiktu pārsniegtas, kas atbilst piesardzīgai tirgus ieguldītāja praksei un ir papildu liecība par ieguldījuma izmaksu aplēšu pamatīgumu.

| (155) | Lai sasniegtu finanšu mērķus un radītu papildu nodrošinājumu ieguldītājiem, galvenā nozīme GNA uzņēmējdarbības plānā ir aplēstajai pasīvā tīkla atlikušajai vērtībai. Lai noteiktu aktīvu atlikušo vērtību (tīkla prognozētā vērtība (...) ir EUR (...)), GNA izmanto vairākkārtēju aprēķinu. GNA uzņēmējdarbības plānā vērtība ir atkarīga tikai no sasniegtā pārklājuma. Komisija GNA tīkla atlikušo vērtību novērtēja arī, pamatojoties uz alternatīvu vairākkārtēju vērtējumu, kā rezultātā ieguva vērtību diapazonu (...) miljoni euro pie (...) % pārklājuma, kas atbilst GNA aplēsēm. |
| --- | --- |

(155)

Lai sasniegtu finanšu mērķus un radītu papildu nodrošinājumu ieguldītājiem, galvenā nozīme GNA uzņēmējdarbības plānā ir aplēstajai pasīvā tīkla atlikušajai vērtībai. Lai noteiktu aktīvu atlikušo vērtību (tīkla prognozētā vērtība (...) ir EUR (...)), GNA izmanto vairākkārtēju aprēķinu. GNA uzņēmējdarbības plānā vērtība ir atkarīga tikai no sasniegtā pārklājuma. Komisija GNA tīkla atlikušo vērtību novērtēja arī, pamatojoties uz alternatīvu vairākkārtēju vērtējumu, kā rezultātā ieguva vērtību diapazonu (...) miljoni euro pie (...) % pārklājuma, kas atbilst GNA aplēsēm.

| (156) | UPC uzskata, ka Komisijas izmantotie salīdzinošie rādītāji, novērtējot tīkla atlikušo vērtību, lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu (93) ir pārāk optimistiski, jo šie rādītāji attiecas uz nostabilizējušos sabiedrību ar periodiskiem ienākumiem un klientiem. Turklāt UPC apgalvo, ka tīkla prognozējamā ekspluatācijas laika maksimālā pamatotā aplēse ir 20 gadi (salīdzinājumā ar (...) GNA uzņēmējdarbības plānā). UPC arī iesaka tīkla atlikušās vērtības pārbaudei izmantot uz naudas plūsmu balstītu novērtējumu. |
| --- | --- |

(156)

UPC uzskata, ka Komisijas izmantotie salīdzinošie rādītāji, novērtējot tīkla atlikušo vērtību, lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu (93) ir pārāk optimistiski, jo šie rādītāji attiecas uz nostabilizējušos sabiedrību ar periodiskiem ienākumiem un klientiem. Turklāt UPC apgalvo, ka tīkla prognozējamā ekspluatācijas laika maksimālā pamatotā aplēse ir 20 gadi (salīdzinājumā ar (...) GNA uzņēmējdarbības plānā). UPC arī iesaka tīkla atlikušās vērtības pārbaudei izmantot uz naudas plūsmu balstītu novērtējumu.

| (157) | Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA uzņēmējdarbības plāna aprēķini attiecībā uz tīkla atlikušo vērtību ir reāli un pamatojas uz pareizu metodiku. Turklāt tās apgalvo, ka optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var būt (...) vai pat ilgāks. Tās arī apgalvo, ka tīkls būs vērtīgs tam piemītošo “tirgus līdera” priekšrocību dēļ, kā arī tādēļ, ka otra līdzīga tīkla būve varētu nebūt ekonomiski dzīvotspējīga, ņemot vērā dažas optisko piekļuves tīklu dabiskā monopola īpašības. Šos pēdējos minētos faktorus var uzskatīt par papildu liecību, ka tīklam būs nozīmīga vērtība arī tad, ja uzņēmējdarbības plāns netiks īstenots pilnībā. |
| --- | --- |

(157)

Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA uzņēmējdarbības plāna aprēķini attiecībā uz tīkla atlikušo vērtību ir reāli un pamatojas uz pareizu metodiku. Turklāt tās apgalvo, ka optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var būt (...) vai pat ilgāks. Tās arī apgalvo, ka tīkls būs vērtīgs tam piemītošo “tirgus līdera” priekšrocību dēļ, kā arī tādēļ, ka otra līdzīga tīkla būve varētu nebūt ekonomiski dzīvotspējīga, ņemot vērā dažas optisko piekļuves tīklu dabiskā monopola īpašības. Šos pēdējos minētos faktorus var uzskatīt par papildu liecību, ka tīklam būs nozīmīga vērtība arī tad, ja uzņēmējdarbības plāns netiks īstenots pilnībā.

| (158) | Tā kā šim parametram bija pieejami ierobežoti attiecīgie tirgus dati, Komisija analizēja tīkla atlikušo vērtību ar vairākām alternatīvām metodēm, tostarp izmantojot uz naudas plūsmu balstītu novērtējumu (94). Arī nozares ziņojumi (95) pamato Nīderlandes iestāžu viedokli, ka optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var sasniegt (...). Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, atlikusī vērtība būtiski neatšķiras no tā cenu diapazona, kas iegūts no salīdzinošajiem datiem. Komisija arī norāda, ka tīkls, visticamāk, ir materiāls aktīvs ar ievērojamu vērtību GNA akcionāriem (...) (96). |
| --- | --- |

(158)

Tā kā šim parametram bija pieejami ierobežoti attiecīgie tirgus dati, Komisija analizēja tīkla atlikušo vērtību ar vairākām alternatīvām metodēm, tostarp izmantojot uz naudas plūsmu balstītu novērtējumu (94). Arī nozares ziņojumi (95) pamato Nīderlandes iestāžu viedokli, ka optiskā tīkla ekspluatācijas laiks var sasniegt (...). Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, atlikusī vērtība būtiski neatšķiras no tā cenu diapazona, kas iegūts no salīdzinošajiem datiem. Komisija arī norāda, ka tīkls, visticamāk, ir materiāls aktīvs ar ievērojamu vērtību GNA akcionāriem (...) (96).

| (159) | Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plānu pauda arī nelielas sākotnējas bažas par metodiku. Piemēram, uzņēmējdarbības plānā nav ietverts uzņēmuma ienākuma nodoklis. Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA akcionāri izraudzījās juridisku formu “gesloten commanditaire vennotschap”, kas neietver pienākumu maksāt peļņas nodokli. Tādēļ GNA rezultātus akcionāri konsolidēs tieši, un projekts ir novērtēts, balstoties uz situāciju pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(159)

Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija attiecībā uz GNA uzņēmējdarbības plānu pauda arī nelielas sākotnējas bažas par metodiku. Piemēram, uzņēmējdarbības plānā nav ietverts uzņēmuma ienākuma nodoklis. Nīderlandes iestādes argumentē, ka GNA akcionāri izraudzījās juridisku formu “gesloten commanditaire vennotschap”, kas neietver pienākumu maksāt peļņas nodokli. Tādēļ GNA rezultātus akcionāri konsolidēs tieši, un projekts ir novērtēts, balstoties uz situāciju pirms nodokļu nomaksas.

| (160) | Oficiālās izmeklēšanas laikā, izvērtējot pasākumu sīkāk, Komisija konstatēja, ka, pamatojoties uz GNA piemēroto uzņēmējdarbības plāna metodiku, tie bažu aspekti, kas saistīti ar metodiku, ir mazsvarīgi un neliek apšaubīt uzņēmējdarbības plāna vispārējo dzīvotspēju. Turklāt Komisija norāda, ka gan privātie ieguldītāji, gan PricewaterhouseCoopers, kas veica uzņēmējdarbības plāna revīziju, apstiprināja (97) uzņēmējdarbības pamatā esošo metodikas izvēli. |
| --- | --- |

(160)

Oficiālās izmeklēšanas laikā, izvērtējot pasākumu sīkāk, Komisija konstatēja, ka, pamatojoties uz GNA piemēroto uzņēmējdarbības plāna metodiku, tie bažu aspekti, kas saistīti ar metodiku, ir mazsvarīgi un neliek apšaubīt uzņēmējdarbības plāna vispārējo dzīvotspēju. Turklāt Komisija norāda, ka gan privātie ieguldītāji, gan PricewaterhouseCoopers, kas veica uzņēmējdarbības plāna revīziju, apstiprināja (97) uzņēmējdarbības pamatā esošo metodikas izvēli.

| (161) | Komisija vēlas norādīt, ka Nīderlandes iestādes GNA uzņēmējdarbības plāna papildu pamatojumam iesniegušas arī vairākas jutības analīzes un uzņēmējdarbības scenārijus (98). Šī informācija papildus apliecināja, ka GNA uzņēmējdarbības plānā ņemti vērā visi ar projektu saistītie riski un iespējas. |
| --- | --- |

(161)

Komisija vēlas norādīt, ka Nīderlandes iestādes GNA uzņēmējdarbības plāna papildu pamatojumam iesniegušas arī vairākas jutības analīzes un uzņēmējdarbības scenārijus (98). Šī informācija papildus apliecināja, ka GNA uzņēmējdarbības plānā ņemti vērā visi ar projektu saistītie riski un iespējas.

| (162) | UPC savos iesniegumos kritizēja arī GNA uzņēmējdarbības plānos ietvertos pieņēmumus, kas nebija skaidri norādīti 121. apsvērumā un turpmākajos punktos izklāstītajā uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, secinot, ka plāns nebūs komerciāli dzīvotspējīgs. Komisija vēlas vēlreiz atkārtot, ka ne UPC, ne RBB – konsultāciju sabiedrībai, kas šī lietas izmeklēšanas struktūrā sagatavoja UPC vairākus ziņojumus, – nebija piekļuves faktiskajam GNA uzņēmējdarbības plānam. Tādēļ to analīzes pamatā bija publiski pieejama informācija, galvenokārt analītiķu sagatavots pārskats par optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home] projekta iespējamību Amsterdamā (99). |
| --- | --- |

(162)

UPC savos iesniegumos kritizēja arī GNA uzņēmējdarbības plānos ietvertos pieņēmumus, kas nebija skaidri norādīti 121. apsvērumā un turpmākajos punktos izklāstītajā uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, secinot, ka plāns nebūs komerciāli dzīvotspējīgs. Komisija vēlas vēlreiz atkārtot, ka ne UPC, ne RBB – konsultāciju sabiedrībai, kas šī lietas izmeklēšanas struktūrā sagatavoja UPC vairākus ziņojumus, – nebija piekļuves faktiskajam GNA uzņēmējdarbības plānam. Tādēļ to analīzes pamatā bija publiski pieejama informācija, galvenokārt analītiķu sagatavots pārskats par optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home] projekta iespējamību Amsterdamā (99).

| (163) | Komisija norāda, ka galvenie UPC izvirzītie uzņēmējdarbības plāna faktori jau minēti Komisijas GNA uzņēmējdarbības plāna novērtējumā (piemēram, pārklājums abonentu pieprasījuma koeficients, abonentu skaita mainības koeficients, vairumtirdzniecības ieņēmumi, ieguldījumu izmaksas, paredzamais tīkla ekspluatācijas ilgums “atlikušās vērtības” aprēķinā) vai arī tiem ir neliela saistība ar šo novērtējumu (plāna metodikas izvēle) (100). |
| --- | --- |

(163)

Komisija norāda, ka galvenie UPC izvirzītie uzņēmējdarbības plāna faktori jau minēti Komisijas GNA uzņēmējdarbības plāna novērtējumā (piemēram, pārklājums abonentu pieprasījuma koeficients, abonentu skaita mainības koeficients, vairumtirdzniecības ieņēmumi, ieguldījumu izmaksas, paredzamais tīkla ekspluatācijas ilgums “atlikušās vērtības” aprēķinā) vai arī tiem ir neliela saistība ar šo novērtējumu (plāna metodikas izvēle) (100).

| (164) | UPC arī uzsvēra, ka Komisijai jāņem vērā ne tikai atsevišķi pieņēmumi, bet arī to savstarpējā saistība. Piemēram, UPC argumentē, ka augsts pārklājuma līmenis ar augstām cenām uzskatāms par neiespējamu. Komisija ir novērtējusi uzņēmējdarbības pamatā esošo metodiku un skaitļus un konstatēja, ka tie uzskatāmi par pieņemamiem privāta ieguldītāja darbībā parastos tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(164)

UPC arī uzsvēra, ka Komisijai jāņem vērā ne tikai atsevišķi pieņēmumi, bet arī to savstarpējā saistība. Piemēram, UPC argumentē, ka augsts pārklājuma līmenis ar augstām cenām uzskatāms par neiespējamu. Komisija ir novērtējusi uzņēmējdarbības pamatā esošo metodiku un skaitļus un konstatēja, ka tie uzskatāmi par pieņemamiem privāta ieguldītāja darbībā parastos tirgus ekonomikas apstākļos.

| (165) | Bez tam UPC argumentē, ka savās aplēsēs par GNA uzņēmējdarbības plānu tā neņēma vērā to, ka pirmajos gados GNA tīkla lietotājiem piedāvās atlaides, jo šī informācija tika atklāta tikai Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu. UPC uzskata, ka šāds GNA atbalsts pabeigta projekta tirgvedības izmaksām vēl vairāk pasliktina projekta finansiālo atdevi ieguldītājiem un ir papildu liecība tam, ka GNA uzņēmējdarbības plāns nav dzīvotspējīgs. Šajā sakarā Komisija norāda, ka tā ir parasta tirgus prakse – jauni pakalpojumi sākumā tiek piedāvāti par cenām ar atlaidi, lai iegūtu noteiktu klientu skaitu. Turklāt šo atvieglojumu finansiālā ietekme Komisijas analizētajā GNA uzņēmējdarbības plānā pilnībā tika ņemta vērā. |
| --- | --- |

(165)

Bez tam UPC argumentē, ka savās aplēsēs par GNA uzņēmējdarbības plānu tā neņēma vērā to, ka pirmajos gados GNA tīkla lietotājiem piedāvās atlaides, jo šī informācija tika atklāta tikai Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu. UPC uzskata, ka šāds GNA atbalsts pabeigta projekta tirgvedības izmaksām vēl vairāk pasliktina projekta finansiālo atdevi ieguldītājiem un ir papildu liecība tam, ka GNA uzņēmējdarbības plāns nav dzīvotspējīgs. Šajā sakarā Komisija norāda, ka tā ir parasta tirgus prakse – jauni pakalpojumi sākumā tiek piedāvāti par cenām ar atlaidi, lai iegūtu noteiktu klientu skaitu. Turklāt šo atvieglojumu finansiālā ietekme Komisijas analizētajā GNA uzņēmējdarbības plānā pilnībā tika ņemta vērā.

| (166) | Attiecībā uz Arcadis modeli (101), ko UPC norādīja kā iespējamu GNA uzņēmējdarbības plāna aizstājēju, Komisija norāda, ka modelis nebija iekļauts Nīderlandes iestāžu iesniegtajos dokumentos un ka iestādes apstiprināja, ka pārbaudāmajam projektam nav saistības ar Arcadis modeli. |
| --- | --- |

(166)

Attiecībā uz Arcadis modeli (101), ko UPC norādīja kā iespējamu GNA uzņēmējdarbības plāna aizstājēju, Komisija norāda, ka modelis nebija iekļauts Nīderlandes iestāžu iesniegtajos dokumentos un ka iestādes apstiprināja, ka pārbaudāmajam projektam nav saistības ar Arcadis modeli.

| (167) | Bez tam Komisijai nav norāžu, ka (...) nodrošinātais aizdevums EUR (...) netika izsniegts atbilstīgi tirgus noteikumiem. (...) pieprasītā procentu likme (102) un īpašuma iespējamā aizdevuma nodrošinājuma vērtība ir pietiekama liecība, ka aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem. |
| --- | --- |

(167)

Bez tam Komisijai nav norāžu, ka (...) nodrošinātais aizdevums EUR (...) netika izsniegts atbilstīgi tirgus noteikumiem. (...) pieprasītā procentu likme (102) un īpašuma iespējamā aizdevuma nodrošinājuma vērtība ir pietiekama liecība, ka aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem.

| (168) | Pēc oficiālās izmeklēšanas un saņemtās papildu informācijas novērtēšanas Komisija secina, ka GNA uzņēmējdarbības plāns atbilst MEIP prasībām. |
| --- | --- |

(168)

Pēc oficiālās izmeklēšanas un saņemtās papildu informācijas novērtēšanas Komisija secina, ka GNA uzņēmējdarbības plāns atbilst MEIP prasībām.

| (169) | Uzņēmējdarbības plāns balstās uz galveno prognozi – telekomunikāciju un mediju tīklu attīstība Nīderlandē radīs lielu pieprasījumu pēc liela ātruma platjoslas pakalpojumiem, ko lielā mērā nodrošinās FttH tīkli. No šīs Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumā apstiprinātās prognozes izriet pieņēmumi attiecībā uz cenām un GNA tīkla pārklājumu Kopā ar citiem pieņēmumiem (piemēram, ieguldījuma izmaksām) šie faktori ļauj secināt, ka projekts nodrošinās ieguldītājiem pietiekamu atlīdzību. |
| --- | --- |

(169)

Uzņēmējdarbības plāns balstās uz galveno prognozi – telekomunikāciju un mediju tīklu attīstība Nīderlandē radīs lielu pieprasījumu pēc liela ātruma platjoslas pakalpojumiem, ko lielā mērā nodrošinās FttH tīkli. No šīs Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumā apstiprinātās prognozes izriet pieņēmumi attiecībā uz cenām un GNA tīkla pārklājumu Kopā ar citiem pieņēmumiem (piemēram, ieguldījuma izmaksām) šie faktori ļauj secināt, ka projekts nodrošinās ieguldītājiem pietiekamu atlīdzību.

| (170) | Komisija novērtēja plānu un tajā iekļautos pieņēmumus, kur iespējams, pārbaudot ar salīdzināmiem projektiem un analizējot to iekšējo atbilstību un pieņēmumu iespējamību. Novērtējuma secinājums – uzņēmējdarbības plāns ir metodiski pareizs un ņem vērā visus tos saistītos faktorus, kas var ietekmēt sekmīgu projekta īstenošanu. |
| --- | --- |

(170)

Komisija novērtēja plānu un tajā iekļautos pieņēmumus, kur iespējams, pārbaudot ar salīdzināmiem projektiem un analizējot to iekšējo atbilstību un pieņēmumu iespējamību. Novērtējuma secinājums – uzņēmējdarbības plāns ir metodiski pareizs un ņem vērā visus tos saistītos faktorus, kas var ietekmēt sekmīgu projekta īstenošanu.

| (171) | Turklāt Komisija konstatē, ka GNA uzņēmējdarbības plānā nav acīmredzami kļūdainu pieņēmumu. Vērtējot plāna pamatā esošos pieņēmumus salīdzinājumā ar galvenajām telekomunikāciju un mediju tirgus attīstības prognozēm, tie ir reāli. Tie šķiet reāli arī salīdzinājumā ar salīdzināmiem projektiem. Iebildumi, kas var rasties pret dažiem uzņēmējdarbības plāna pieņēmumiem principā vai, pamatojoties uz atšķirīgas prognozes par konkrēto tirgu attīstību nākotnē, nav pietiekami, lai mazinātu tā vispārējo ticamību. Šāda viedokļu atšķirība ir raksturīga daudzos spriedumos par uzņēmējdarbības ieguldījuma lēmumiem. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt Komisija konstatē, ka GNA uzņēmējdarbības plānā nav acīmredzami kļūdainu pieņēmumu. Vērtējot plāna pamatā esošos pieņēmumus salīdzinājumā ar galvenajām telekomunikāciju un mediju tirgus attīstības prognozēm, tie ir reāli. Tie šķiet reāli arī salīdzinājumā ar salīdzināmiem projektiem. Iebildumi, kas var rasties pret dažiem uzņēmējdarbības plāna pieņēmumiem principā vai, pamatojoties uz atšķirīgas prognozes par konkrēto tirgu attīstību nākotnē, nav pietiekami, lai mazinātu tā vispārējo ticamību. Šāda viedokļu atšķirība ir raksturīga daudzos spriedumos par uzņēmējdarbības ieguldījuma lēmumiem.

| (172) | Jānorāda, ka, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu, divi privāti ieguldītāji – ING RE un Reggefiber, kas specializējas arī komunikāciju infrastruktūru ieguldījumos, – uzņēmās ievērojamu ieguldījumu projektā. (...) (103). Bez finansiālās atdeves projekta stratēģiskā vērtība (kā samērā mazam “eksperimentālam projektam”, lai pārbaudītu FttH tehnoloģijas iespējas blīvi apdzīvotās teritorijās un to pamatā esošo jauno uzņēmējdarbības modeli (104) var sekmēt valsts un privāto ieguldītāju lēmumu uzņemties nedaudz lielāku risku (105). |
| --- | --- |

(172)

Jānorāda, ka, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu, divi privāti ieguldītāji – ING RE un Reggefiber, kas specializējas arī komunikāciju infrastruktūru ieguldījumos, – uzņēmās ievērojamu ieguldījumu projektā. (...) (103). Bez finansiālās atdeves projekta stratēģiskā vērtība (kā samērā mazam “eksperimentālam projektam”, lai pārbaudītu FttH tehnoloģijas iespējas blīvi apdzīvotās teritorijās un to pamatā esošo jauno uzņēmējdarbības modeli (104) var sekmēt valsts un privāto ieguldītāju lēmumu uzņemties nedaudz lielāku risku (105).

| (173) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka privāts ieguldītājs, darbojoties parastos tirgus ekonomikas apstākļos, varēja ieguldīt līdzekļus GNA, pamatojoties uz tās uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka privāts ieguldītājs, darbojoties parastos tirgus ekonomikas apstākļos, varēja ieguldīt līdzekļus GNA, pamatojoties uz tās uzņēmējdarbības plānu.

| (174) | Attiecībā uz UPC, ONO, FT, COM HEM un anonīmās personas iesniegtajiem dokumentiem, kuros sabiedrības lūdz Komisiju pieņemt stingru nostāju par MEIP piemērošanu šajā lietā, ņemot vērā projektam piedēvēto “precedenta raksturu” attiecībā uz citiem platjoslas ieguldījumiem Eiropā, Komisija uzsver, ka MEIP novērtējums vienmēr jāveic atbilstīgi katram konkrētajam gadījumam saskaņā ar pastāvošo tiesas praksi un lēmumu pieņemšanas praksi attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz UPC, ONO, FT, COM HEM un anonīmās personas iesniegtajiem dokumentiem, kuros sabiedrības lūdz Komisiju pieņemt stingru nostāju par MEIP piemērošanu šajā lietā, ņemot vērā projektam piedēvēto “precedenta raksturu” attiecībā uz citiem platjoslas ieguldījumiem Eiropā, Komisija uzsver, ka MEIP novērtējums vienmēr jāveic atbilstīgi katram konkrētajam gadījumam saskaņā ar pastāvošo tiesas praksi un lēmumu pieņemšanas praksi attiecīgajā nozarē.

| (175) | Tādēļ Komisija kopumā secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums nav valsts atbalsts, jo tas tika veikts vienlaikus ar privāto ieguldītāju ievērojamu kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos. Turklāt arī uzņēmējdarbības plāna pārbaude apstiprināja, ka ieguldījums atbilst tirgus ieguldītāja principam. |
| --- | --- |

(175)

Tādēļ Komisija kopumā secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums nav valsts atbalsts, jo tas tika veikts vienlaikus ar privāto ieguldītāju ievērojamu kapitālieguldījumu salīdzināmos apstākļos. Turklāt arī uzņēmējdarbības plāna pārbaude apstiprināja, ka ieguldījums atbilst tirgus ieguldītāja principam.

VII.   SECINĀJUMS

| (176) | Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Nīderlandes iestādes pamatoti kliedēja Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustās sākotnējās šaubas. Jo īpaši saistībā ar to, ka GNA atmaksāja visus Amsterdamas pašvaldības sākotnējos ieguldījumus. Komisija konstatē, ka Amsterdamas pašvaldība ieguldījusi līdzekļus GNA ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kā projektā iesaistītie privātie noguldītāji, kas ieguldījumu veic, pamatojoties uz GNA uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

(176)

Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Nīderlandes iestādes pamatoti kliedēja Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu paustās sākotnējās šaubas. Jo īpaši saistībā ar to, ka GNA atmaksāja visus Amsterdamas pašvaldības sākotnējos ieguldījumus. Komisija konstatē, ka Amsterdamas pašvaldība ieguldījusi līdzekļus GNA ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kā projektā iesaistītie privātie noguldītāji, kas ieguldījumu veic, pamatojoties uz GNA uzņēmējdarbības plānu.

| (177) | Rezultātā Komisija secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums sabiedrībā GNA nav valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu un atbilst tirgus ieguldītāja principam, |
| --- | --- |

(177)

Rezultātā Komisija secina, ka Amsterdamas pašvaldības ieguldījums sabiedrībā GNA nav valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu un atbilst tirgus ieguldītāja principam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Amsterdamas pašvaldības ieguldījums Glasvezelnet Amsterdam CV optiskā tīkla izveidei Amsterdamā, kā Komisijai paziņots 2005. gada 17. maijā, nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

Tādēļ pasākumu var atbilstīgi īstenot.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2007. gada 11. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 134, 16.6.2007., 9. lpp.

1

(2)  VECAI iesniedza papildu informāciju ar e-pasta vēstulēm, kas reģistrētas 2005. gada 27. decembrī un 2006. gada 11. un 31. janvārī.

2

VECAI

(3)  UPC Nederland BV ir Liberty Global Inc. meitasuzņēmums. Nīderlandē UPC Nederland BV darbojas ar nosaukumu UPC. Liberty Global, Inc. (“Liberty Global”) ir starptautisks kabeļoperators, kas piedāvā video, tālruņa un interneta piekļuves pakalpojumus. Tas nodrošina platjoslas telekomunikāciju tīklus vairākās valstīs.

3

UPC Nederland BV

Liberty Global Inc.

UPC Nederland BV

UPC

Liberty Global, Inc.

Liberty Global

(4)  UPC iesniedza informāciju 2006. gada 12. maijā, un tā tika reģistrēta 2006. gada 15. maijā.

4

UPC

(5)  2006. gada 19. un 31. maijā, kā arī 1., 7. un 13. jūnijā.

5

(6)  2006. gada 18., 25. un 29. augustā.

6

(7)  Saskaņā ar publiski pieejamo informāciju, piemēram, rakstiem laikrakstā Parool (2006. gada 7. oktobris) un Trouw (2006. gada 13. oktobris).

7

Parool

Trouw

(8)  E-pasta vēstule reģistrēta 2006. gada 22. septembrī.

8

(9)  Apelācijas tiesas 2006. gada 21. novembra protokols Nr. 200601252.

9

(10)  Apelācijas tiesas 2007. gada 18. janvāra spriedums lietā 1252/06 KG.

10

(11)  “Datu telpas” parasti izmanto, piemēram, apvienošanās un iegādes darījumu uzticamības pārbaudes pasākuma laikā, un šī procedūra ļauj iespējamiem pretendentiem piekļūt konfidenciālai sabiedrības informācijai.

11

(12)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Ar 2007. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta saņemšanas dienā.

13

(14)  Ar 2007. gada 16. jūlija vēstuli, kas reģistrēta saņemšanas dienā.

14

(15)  Ar 2007. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta saņemšanas dienā.

15

(16)  Ar 2007. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta saņemšanas dienā.

16

(17)  Ar 2007. gada 17. jūlija vēstuli, kas reģistrēta saņemšanas dienā; nekonfidenciālā versija saņemta 2007. gada 27. jūlijā.

17

(18)  Optisko piekļuves tīklu izvēršana tiek uzskatīta par nākamo lielo soli elektronisko sakaru jomas attīstībā. Jaunie optiskie tīkli salīdzinājumā ar esošajiem vara vadu tīkliem (piemēram, ADSL vai kabeļu tīkliem) nodrošinās daudz lielāku ātrumu un simetriskos pakalpojumus, un paredzams, ka tie bruģēs ceļu novatoriskiem pakalpojumiem un lietojumiem, kas balstīti uz IP tehnoloģiju (IPTV, video pēc pieprasījuma, telemedicīna u.c.).

18

ADSL

IPTV

(19)  Būvniecības konkursā izraudzītais pretendents ir Van den Berg Infrastructuren (BAM)/Draka Comteq Telecom. Van den Berg ir BAM – lielākā būvuzņēmuma – meitasuzņēmums, un Draka Comteq ir kabeļu ražotājs. Tīkla darbības nodrošināšanai (konkurss 2005/S 79-076325) izraudzītais pretendents ir BBned.

19

Van den Berg Infrastructuren (BAM)/Draka Comteq Telecom. Van den Berg

BAM

Draka Comteq

BBned

(20)  ING RE ir ING – finanšu pakalpojumu (bankas un apdrošināšana) konglomerāta – meitasuzņēmums.

20

ING RE

ING

(21)  Reggefiber Nīderlandē ir iesaistījies vairākos optiskā tīkla projektos un ir saistīts ar būvniecības un konstruēšanas grupu Volker Wessels.

21

Reggefiber

Volker Wessels

(22)  Sociālo mājokļu uzņēmumu finansēšana Nīderlandē pašlaik ir Komisijas veiktās atbalsta procedūras pārbaudes priekšmets (lieta E-2/2005 Bestaande woonwet en financierings-methoden voor woningsbouwcorporaties). Ar 2005. gada 20. decembra vēstuli, kas adresēta Komisijai, VECAI lūdza Komisiju izvērtēt mājokļu uzņēmumu juridisko statusu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Ar 2006. gada 3. februāra vēstuli Komisija atbildēja, paskaidrojot, ka Konkurences ģenerāldirektorāts skata šo jautājumu iepriekš minētās uzsāktās procedūras ietvaros.

22

Bestaande woonwet en financierings-methoden voor woningsbouwcorporaties

VECAI

(23)  Aptuveni trešdaļa mājokļu (13 000) šajā teritorijā ir sociālo mājokļu uzņēmumu īpašumā.

23

(24)  (...): informācija iekavās netiek izpausta saskaņā ar dienesta noslēpumu glabāšanas pienākumu.

24

(25)  (...)

25

(26)  BBNed ir privāts platjoslas operators, Telecom Italia meitasuzņēmums. BBNed tika izraudzīts konkursa procedūrā, kas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tika paziņots ar 2004. gada 17. jūlija atsauci 2004/S 138 – 118456.

26

BBNed

Telecom Italia

BBNed

Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī

(27)  (...)

27

(28)  Telekomunikācijās “trīskārša piedāvājuma pakalpojums” ir apzīmējums piedāvājumam, kas ietver liela ātruma interneta piekļuvi, televīzijas un tālruņa pakalpojumus vienā platjoslas savienojumā.

28

(29)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-73/98 Société chimique Prayon-Rupel SA pret Eiropas Kopienu Komisiju, 2001, ERC II-867. lpp., konstatē (93. apsvērums): “termiņa, kas ievērojami pārsniedz termiņu, kas parasti ir nepieciešams, lai veiktu pirmo izmeklēšanu EKL 93. panta 3. punkta ietvaros, izbeigšanās kopā ar citiem apstākļiem tomēr var būt pamats, lai atzītu, ka Komisijai bija radušās nopietnas izvērtēšanas grūtības, tādēļ bija jāuzsāk procedūra saskaņā ar līguma 93. panta 2. punktu”.

29

98 Société chimique Prayon-Rupel SA

ERC

(30)  Pašvaldība projekta sagatavošanai 2003. un 2004. gadā veica vairākus pētījumus un organizēja konkursus tīkla būvniecībai un ekspluatācijai. Turklāt Amsterdamas pilsēta finansēja vairākus rakšanas darbus un iegādājās programmatūru tīkla būvniecībai. Šie pašvaldības “iepriekšējie ieguldījumi” veido summu (...).

30

(31)  Skatīt procedūras uzsākšanas lēmuma 30. apsvērumu un turpmākos punktus.

31

(32)  Tā kā Nīderlandes iestādes pieprasīja, lai GNA uzņēmējdarbības plāns tiktu pakļauts dienesta noslēpuma glabāšanas pienākumam, RBB Economics nebija piekļuves GNA uzņēmējdarbības plānam, un tās pētījums balstījās uz publiski pieejamo informāciju un Komisijas lēmuma par procedūras uzsākšanu publiski pieejamo versiju.

32

GNA

RBB Economics

GNA

(33)  Skatīt procedūras uzsākšanas lēmuma 30. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

33

(34)  Vispārējais abonentu skaita mainības koeficients uzrāda visus klientus, kas no UPC aizgājuši pie cita operatora (piemēram, KPN, GNA, vai pārcēlušies uz citiem rajoniem u. tml.). Tāpēc UPC šo rādītāju uzskata par maksimālo abonentu skaita mainības koeficientu, ko jaunais GNA optiskais tīkls varētu sasniegt šajā posmā.

34

UPC

KPN, GNA

UPC

GNA

(35)  GNA sāka ierīkot tīklu 2006. gada oktobrī, un mazumtirdzniecības operatori, izmantojot GNA tīklu un BBNed atbalstu, pakalpojumus sāka piedāvāt 2007. gada martā.

35

GNA

GNA

BBNed

(36)  Piemēram, dažās Nuenen un Hillegom daļās gadu pēc pakalpojuma piedāvājuma uzsākšanas, izmantojot optisko tīklu, pakalpojuma tirgus pārklājums pārsniedz 80 % visu mājsaimniecību. Nuenen un Hillegom projekti pamatā atšķiras no Amsterdamas projekta; piemēram, Hillegom projektā nav valsts ieguldītāja.

36

Nuenen

Hillegom

Nuenen

Hillegom

Hillegom

(37)  Nuenen optiskais tīkls apkalpo 7 400 māju, kas ir mazāk nekā 25 % no pašreizējā Amsterdamas projekta apjoma.

37

Nuenen

(38)  Skatīt Komisijas 2006. gada 19. jūlija Lēmumu C 35/05 Platjoslas pakalpojumi Apingedamā (OV L 86, 27.3.2007., 1. lpp.), kurā Komisija atbalstu optiskās šķiedras piekļuves tīkla izveidei atzina par nesaderīgu ar kopējo tirgu, jo Nīderlandes Apingedamas pašvaldība izveidoja tīklu ar valsts atbalstu, lai gan privātie platjoslas tīkla operatori šajā apgabalā jau piedāvāja līdzīgus pakalpojumus. Apingedamas gadījumā projekta finansēšanā netika iesaistīts privāts ieguldījums, un Nīderlandes iestādes neatsaucās uz MEIP.

38

Platjoslas pakalpojumi Apingedamā

MEIP

(39)  Arcadis ir inženierpakalpojumu uzņēmums, kas piedāvā projektu vadības, konsultāciju un inženiertehniskus pakalpojumus optiskā tīkla ekspluatācijā.

39

Arcadis

(40)  Šis modelis ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ngn.arcadis.nl/

40

(41)  Skatīt 37. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  Dalījums “baltā”, “pelēkā” un “melnā” zonā atkarīgs no esošo platjoslas pakalpojumu piedāvājuma līmeņa. Vispārīgi tas nozīmē, ka “baltās zonas” ir lauku un mazapdzīvotas teritorijas, kurās vispār nav platjoslas pakalpojumu piedāvājuma, “pelēkās zonas” ir tādas teritorijas, kuru dažās daļās platjoslas pamatpakalpojumi jau tiek piedāvāti, un “melnās zonas” ir tādas teritorijas, kurās dažādus platjoslas pakalpojumus piedāvā vismaz 2 konkurējošas infrastruktūras (piemēram, tālruņu un kabeļtelevīzijas tīkli).

42

(43)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam – Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma, COM(2005) 330, galīgā redakcija, 2005. gada 20. jūlijs.

43

(44)  Stratix Consulting/Delft Technical University ziņojumā, kas 2007. gada 8. martā sagatavots Nīderlandes iestādēm un Komisijā iesniegts 2007. gada 16. martā, konsultāciju sabiedrība norāda aptuveni 50 optisko tīklu izveides projektus, kurus 2006. gada decembrī īsteno Nīderlandē, un līdzīgu skaitu jaunu projektu, kuri paziņoti un kurus plānots uzsākt 2007. gadā.

44

Stratix Consulting/Delft Technical University

(45)  Informācija iesniegta 2007. gada 9. un 12. novembrī.

45

(46)  (...)

46

(47)  Vidējās svērtās kapitāla izmaksas (VSKI) izsaka uzņēmuma pamatkapitāla un piesaistītā kapitāla salīdzinošās izmaksas. VSKI ir plaši atzīts finanšu rādītājs, lai kādā konkrētā uzņēmumā vai projektā novērtētu peļņas normu, kas kapitāla (kā pamatkapitāla, tā piesaistītā kapitāla) nodrošinātājiem nepieciešama attiecībā uz projektam piemītošā riska raksturojumu. Uzņēmumi un projekti, kas spēj gūt ienākumus (mērītus, piemēram, izmantojot iekšējo peļņas normu), kas lielāki par kapitāla izmaksām, pievieno ieguldītājiem vērtību. Un pretēji – uzņēmumi vai projekti, kuri, lai gan joprojām var būt rentabli, rada ienākumus, kas mazāki nekā kapitāla izmaksas, “iznīcina” ieguldītāja vērtību.

47

(48)  Komisijas salīdzinošās novērtēšanas analīzē GNA uzņēmējdarbības plāna pieņēmumi tika salīdzināti ar pieejamo informāciju par līdzīgiem uzņēmumiem, galvenokārt Eiropas telekomunikāciju operatoriem.

48

GNA

(49)  Iekšējo peļņas normu izmanto, lai pieņemtu lēmumus par ilgtermiņa ieguldījumiem un salīdzinātu dažādus ieguldījumu projektus.

49

(50)  Piemēram, vienādranga saziņas [peer-to-peer], failu lejupielādes, HDTV pakalpojumi u. c.

50

peer-to-peer

HDTV

(51)  Skatīt 44. zemsvītras piezīmi.

51

(52)  Nīderlandes iestādes jo īpaši atsaucas uz Pirmās instances tiesas 2000. gada 12. decembra spriedumu lietā T-296/97 Alitalia pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECR II-3871. lpp., 80. un 81. apsvērums, Eiropas Kopienu Tiesas 1991. gada 21. marta spriedumu lietā C-303/88 Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECR I-1433. lpp., 20. apsvērums, un Pirmās instances tiesas 1996. gada 12. decembra spriedumu lietā T-358/94 Air France pret Eiropas Kopienu Komisiju, ECR II-2109. lpp., 70. apsvērums.

52

Alitalia

ECR

ECR

Air France

ECR

(53)  Nīderlandes iestādes atsaucas uz Komisijas Lēmumu 95/404/EK par procedūru Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 piemērošanai (“Swissair/Sabena”) (OV L 239, 7.10.1995., 19. lpp.) un spriedumu lietā N 172/00 Sākuma kapitāla un riska kapitāla shēma, Īrija (OV C 37, 3.2.2001., 48. lpp.).

53

Swissair/Sabena

(54)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

54

(55)  France Telecom nesen pārdeva Deutsche Telekom savus meitasuzņēmumus Orange Netherlands un Nederland Breedband. Komisija šo darījumu apstiprināja 2007. gada 20. augustā.

55

France Telecom

Deutsche Telekom

Orange Netherlands

Nederland Breedband

(56)  Pēdējie UPC iesniegtie vispārējā abonentu mainības koeficienta rādītāji attiecas uz situāciju 2007. gada 1. jūnijā.

56

UPC

(57)  Skatīt arī 41. zemsvītras piezīmi.

57

(58)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2006. gada 19. jūlija Lēmumu 2007/175/EK, Platjoslas pakalpojumi Apingedamā (OV L 86, 27.3.2007., 1. lpp.); skatīt arī 37. zemsvītras piezīmi.

58

(59)  Lieta C-345/02 Pearle u.c., 2004, ECR I-7139. lpp., 35. apsvērums, kurā citēta lieta C-303/88 Itālijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju, 1991, ECR I-1433. lpp., 11. apsvērums, un lieta C-482/99 Francijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju (Stardust Marine), 2002, ECR I-4379. lpp., 24. apsvērums.

59

Pearle

ECR

ECR

Stardust Marine

ECR

(60)  Juridiski pašvaldība pati neveic ieguldījumu GNA, bet izmanto īpaša nolūka sabiedrību, kas izveidota šim projektam (...) un kas pieder Amsterdamas pašvaldībai, izmantojot Amsterdamas Celtniecības korporāciju (OGA, Amsterdamas pašvaldības uzņēmums). Tādēļ ieguldījums iegūts no valsts līdzekļiem, kas piedēvējami valstij (meitasuzņēmums ir pašvaldības īpašumā, un lēmumu par ieguldījumu pieņēma pašvaldība, līdzekļus pēc pašvaldības iniciatīvas virzot caur meitasuzņēmumu. Līdz ar to ir ievēroti lietas C-482/99, Stardust Marine (skatīt 58. zemsvītras piezīmi), 37. apsvērumā izklāstītie noteikumi.

60

GNA

OGA

Stardust Marine

(61)  Skatīt, piemēram spriedumu apvienotajās lietās C-328/99 un C-399/00 Itālijas Republika un SIM 2 Multimedia SpA pret Komisiju, 2003, ECR I-4035. lpp., 37. un 38. apsvērums, “Seleco spriedums”; apvienotās lietas C-296 un 318/82 Nīderlande un Leeuwarder Papierwarenfabriek BV pret Komisiju, 1985, ECR 809. lpp., 17. apsvērums; EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošanu valsts atbalstam aviācijas nozarē, kas citēti iepriekš 25. un 26. apsvērumā; Komisijas 2004. gada 2. augusta Lēmumu 2006/621/EK par valsts finansiālo atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu France Télécom (OV L 257, 20.9.2006., 11. lpp.); un Komisijas paziņojumu 93/C 307/03 dalībvalstīm par EEK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.), 2. apsvērums.

61

SIM 2 Multimedia SpA

ECR

Seleco

Leeuwarder Papierwarenfabriek BV

ECR

France Télécom

(62)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-303/88 Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1433. lpp., 20. apsvērums, “ENI-Lanerossi spriedums”, un lietā T-358/94 Air France pret Komisiju, 1996, ECR II-2109. lpp., 70. apsvērums.

62

ECR

ENI-Lanerossi

Air France

ECR

(63)  Lieta T-296/97 Alitalia, Recueil, 2000, II-3871. lpp., 81. apsvērums; 1996. gada 12. decembra lieta T-385/94 Air France, 1996, ECR, II-2109. lpp., 148. un 149. apsvērums. Skatīt arī Komisijas nostāju, kas izklāstīta Komisijas Paziņojumā par EEK līguma 92. un 93. panta piemērošanu valsts iestāžu kapitāla daļām, biļetens EC-9/1984, 3.2. punkta i) un iii) apakšpunkts.

63

Alitalia

Recueil

Air France

ECR

(64)  Citiem vārdiem, viena nolīguma noteikumi un nosacījumi var būt vienādi, bet tajā pašā laikā citos nolīgumos var būt izklāstīti papildu punkti ar atšķirīgām tiesībām un pienākumiem.

64

(65)  Lēmuma par procedūras sākšanu 48. zemsvītras piezīme.

65

(66)  ING akcijas 100 % ir iekļautas fondu biržā, un nevienam akcionāram nepieder vairāk par 5 % tās akciju. Reggefiber ir Reggeborgh meitasuzņēmums, kas ir Wessels grupas ieguldījumu uzņēmums. Sk. arī 20. un 21. zemsvītras piezīmi.

66

ING

Reggefiber

Reggeborgh

Wessels

(67)  Privāto ieguldītāju nozīme jāskata arī saistībā ar to, ka platjoslas ieguldījumu “melnajās zonās” sekmē galvenokārt privātie operatori. Skatīt arī 84. apsvērumu.

67

(68)  Lēmuma 49. punkts un turpmākie punkti.

68

(69)  Skatīt arī 54.–55. apsvērumu.

69

(70)  52. apsvērums un turpmākie apsvērumi.

70

(71)  Piemēram, 2006. gada 29. septembra vēstulē Nīderlandes iestādēm.

71

(72)  Skatīt arī 59. apsvērumu. Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka pieskaitāmā procentu summa bija (...) un GNA to samaksāja (...).

72

GNA

(73)  Skatīt, piemēram, Komisijas Lēmumu 2006/176/EK par Alitalia industriālās pārstrukturēšanas plānu (OV L 69, 8.3.2006., 1. lpp.), 194. apsvērums: “Lai iesniegtu piedāvājumu, Deutsche Bank ir veikusi perspektīvu stratēģijas un uzņēmuma peļņas vērtējumu nākotnē. Bez tam pirms īstā līguma parakstīšanas ir paredzēta rūpīga pārbaude, kas jāveic visiem investoriem, lai saņemtu atļauju piedalīties procesā.”

73

Alitalia

Deutsche Bank

(74)  62. apsvērums.

74

(75)  Turpmākajā novērtējumā atsauces būs galvenokārt uz UPC, jo tās iesniegtie dokumenti bija vispilnīgāk izstrādāti. Tomēr novērtējums ietver arī citu ieinteresēto personu iesniegtās vispārīgākas piezīmes.

75

UPC

(76)  63. apsvērums un turpmākie apsvērumi.

76

(77)  Pēc Nīderlandes iestāžu lūguma tika veikts 2006. gada 2. maijā, Komisijai iesniegts 2006. gada 11. maijā.

77

(78)  Iesniegts 2007. gada 16. martā; skatīt arī 75. apsvērumu.

78

(79)  UPC (Nīderlandes kabeļoperators) 10,6 %, Fastweb (Itālijas platjoslas operators) 9 %, Telenet (Flandrijas kabeļoperators) 8,5 %, KPN (Nīderlandes vēsturiskais operators) 8,1 %.

79

UPC

Fastweb

Telenet

KPN

(80)  Jānorāda, ka UPC iesniegtajos dokumentos arī neizmantoja šos rādītājus GNA apsvērumiem par uzņēmējdarbības plānu.

80

UPC

GNA

(81)  (...)

81

(82)  UPC/RBB analīzes pamatā bija publiski pieejama informācija, galvenokārt ING analītiķu sagatavotais ziņojums par optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home] projekta iespējamību Amsterdamā: ING analītiķu 2006. gada 24. februāra pārskats “Eiropas telekomunikāciju uzņēmumi”.

82

UPC/RBB

ING

fibre-to-the-home

ING

(83)  Proti, Chello Extreme pašlaik piedāvā 20 Mbps lejupielādes un 2 Mbps augšupielādes ātrumu.

83

Chello Extreme

(84)  Kur optisko tīklu pārklājums pārsniedz 80 %.

84

(85)  Skatīt, piemēram, JPMorgan 2006. gadā veikto pētījumu “Optisko tīklu cīņa – mainīgā dinamika Eiropas vadu sakaru līnijās”, 2006. gada 4. oktobris. JPMorgan arī lēš, ka optiskā tīkla līdz mājām [fibre-to-the-home] infrastruktūras (nodrošinot atvērtu piekļuvi vidējas lielpilsētas tirgū) atmaksāšanās laiks kļūst pievilcīgs, kad sasniegta 25 % tirgus daļa.

85

JPMorgan

JPMorgan

fibre-to-the-home

(86)  Kā liecina, piemēram, Reggefiber Nīderlandē un citu operatoru Francijā un citās Eiropas valstīs veiktie ieguldījumi. Skatīt arī “Nīderlande: FTTH izvēršanas pārskats, 2006. gada 4. ceturksnis”, Stratix, 2007. gada janvāris.

86

Reggefiber

FTTH

Stratix

(87)  Avots: “RBB ziņojuma par Amsterdamas ieguldījumu FttH Citynet projektā pielikums”, 2006. gada 7. novembris.

87

RBB

FttH Citynet

(88)  Uzņēmumi, piemēram, Pilmo, Unet un InterNLnet, ierobežotā ģeogrāfiskā teritorijā jau piedāvā pakalpojumus GNA tīklā.

88

Pilmo, Unet

InterNLnet

GNA

(89)  Trīs slāņu modeļa aprakstu sk. 23. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos.

89

(90)  Vairumtirdzniecības cenu novērtējumu skatīt 146. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos.

90

(91)  UPC/RBB aplēses visai infrastruktūrai (aktīvajai un pasīvajai) ir EUR 1 500 pieslēgtai mājai (attiecīgi EUR 1 000/EUR 500), KPN – EUR 1 300, Hillegom (Nīderlandes FttH projekts) – EUR 1 200, Corning (optikas ražotājs) – EUR 1 200, Arthur D. Little (konsultāciju sabiedrība) – EUR 1 000 (attiecīgi EUR 600/EUR 400), Fastweb (Itālijas platjoslas operators) – EUR 1 200, ARCEP (Francijas regulators) – EUR 2 000 (dati par 2005. un 2006. gadu), JPMorgan (konsultāciju sabiedrība) – EUR 1 000–2 000.

91

UPC/RBB

KPN

Hillegom

FttH

Corning

Arthur D. Little

Fastweb

ARCEP

JPMorgan

(92)  Skatīt arī 19. zemsvītras piezīmi.

92

(93)  Lēmuma 37. zemsvītras piezīme.

93

(94)  Uz naudas plūsmu balstīta novērtējuma rezultātā (atbilstīgi UPC apsvērumiem) tika iegūta vērtība EUR (...) diapazonā.

94

UPC

(95)  Skatīt, piemēram, FttH padomes dokumentus, kas pieejami tīmekļa vietnē http://www.ftthcouncil.org/, vai Gartner2006. gada 14. februāra pētījumu “Platjoslas piekļuvei valdības var piemērot Mūra likumu”.

95

FttH

Gartner

(96)  Nīderlandes iestādes kā GNA uzņēmējdarbības plāna daļu iesniegušas arī vairākas jutības analīzes un atšķirīgus uzņēmējdarbības scenārijus. Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pat “vissliktākā scenārija” gadījumā pamatlīdzekļa vērtība būs pietiekama (...).

96

GNA

(97)  Pēc GNA lūguma veikta 2006. gada 2. maijā, Komisijai iesniegta 2006. gada 11. maijā. Skatīt arī 125. apsvērumu.

97

GNA

(98)  Attiecībā uz uzņēmējdarbības plānu jutības analīze ļauj lēmumu pieņēmējiem novērtēt uzņēmējdarbības plāna finanšu rezultātu atkarību no izmaiņām pamatā esošajos pieņēmumos. Savukārt atšķirīgie uzņēmējdarbības scenāriji akcentē dažādus projekta rezultātus, ņemot vērā dažādus tirgus pieņēmumus.

98

(99)  ING ziņojumā izteikts secinājums, ka optiskais tīkls līdz mājām [fibre-to-the-home) Amsterdamā ir finansiāli iespējams un dzīvotspējīgs (ING analītiķu ziņojums “Eiropas telekomunikāciju uzņēmumi”, 2006. gada 24. februāris). Tomēr analītiķu ziņojumā izmantotais uzņēmējdarbības plāns būtiski atšķiras no GNA plāna (piemēram, atšķirīga metodika, prognozētais laiks, finanšu mērķi u.c.).

99

ING

fibre-to-the-home

ING

GNA

(100)  GNA izmantotā uzņēmējdarbības plāna metodika atšķiras no ING ziņojumā izmantotās metodikas, kas minēta 98. zemsvītras piezīmē. GNA metodikā kapitāla izmaksu rādītājs nebija vajadzīgs. Tomēr arī Komisija savā analīzē izmantoja kapitāla izmaksu rādītāju, lai salīdzinātu GNA uzņēmējdarbības plāna IRR koeficientu. Skatīt arī 134. apsvērumu un turpmākos apsvērumus.

100

GNA

ING

GNA

GNA

IRR

(101)  Skatīt 41. apsvērumu.

101

(102)  Iestādes iesniedza Komisijai aizdevuma nolīgumus par (...), kas ļauj konstatēt, ka pieprasītie procenti ir (...) %.

102

(103)  (...)

103

(104)  Proti, “trīs slāņu modelis”, kurā pasīvais un aktīvais slānis tiek ekspluatēti un pārvaldīti atsevišķi, nodrošinot atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi, ko piedāvā visiem mazumtirdzniecības operatoriem; skatiet arī 1. attēlu.

104

(105)  Nelielus riskantus ieguldījumus var skaidrot arī ar reālo izvēļu teoriju, saskaņā ar kuru riskanti ieguldījumi tiek veikti divos posmos. Pirmajā posmā tiek veikts tikai neliels ieguldījums (t. i., sabiedrība pērk izvēles tiesības). Pēc kāda laika, kad iegūta informācija, sabiedrība var veikt lielāku ieguldījumu (t. i., izmantot šīs izvēles iespējas) vai atteikties no saviem plāniem, tā ierobežojot savus zaudējumus līdz sākotnējam nelielam ieguldījumam (t. i., izvēles iespēju izmaksām). Uzņemoties lielāku risku un nenoteiktību pirmajā posmā (ar nelielām saistībām), sabiedrības var mazināt turpmāku (lielāku) ieguldījumu risku.

105

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 8. septembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 4735)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/730/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Bayer CropScience AG2005. gada 1. jūlijā iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Bayer CropScience AG2005. gada 1. jūlijā iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu soju, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu soju, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2007. gada 10. augustā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā) (3). Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EPNI”) 2007. gada 10. augustā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas sojas A2704-12 (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā) (3). Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (4) | Konkrēti, izskatot visus pieteikumā pieejamos datus par molekulārajām īpašībām, sastāvdaļu analīzi un agronomisko īpašību analīzi, EPNI secināja, ka soja A2704-12 būtībā ir ekvivalents ģenētiski nemodificētai sojai un attiecīgi turpmāki drošuma pētījumi ar pārtiku/barību (piemēram, 90 dienu toksiskuma pētījums ar žurkām) nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(4)

Konkrēti, izskatot visus pieteikumā pieejamos datus par molekulārajām īpašībām, sastāvdaļu analīzi un agronomisko īpašību analīzi, EPNI secināja, ka soja A2704-12 būtībā ir ekvivalents ģenētiski nemodificētai sojai un attiecīgi turpmāki drošuma pētījumi ar pārtiku/barību (piemēram, 90 dienu toksiskuma pētījums ar žurkām) nav nepieciešami.

| (5) | Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.

| (6) | Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.

| (8) | Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur, sastāv vai ir ražoti no sojas A2704-12, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur, sastāv vai ir ražoti no sojas A2704-12, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.

| (9) | Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi laišanai tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi izmantošanai un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi laišanai tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi izmantošanai un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.

| (10) | Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.

| (12) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulai (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulai (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (6), ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.

| (13) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2008. gada 28. aprīlī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

(13)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ 2008. gada 28. aprīlī saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK (7) 5. pantu Komisija iesniedza priekšlikumu Padomei, un Padomei trīs mēnešu laikā bija jāpieņem lēmums.

| (14) | Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tagad Komisijai jāpieņem lēmums, |
| --- | --- |

(14)

Tomēr Padome nepieņēma lēmumu noteiktajā termiņā, tagad Komisijai jāpieņem lēmums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificēti organismi un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai sojai (Glycine max) A2704-12, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators ACS-GMØØ5-3, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Atļauja

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur, sastāv vai ir ražotas no sojas ACS-GMØØ5-3; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur, sastāv vai ir ražotas no sojas ACS-GMØØ5-3;

| b) | barībai, kas satur, sastāv vai ir ražota no sojas ACS-GMØØ5-3; |
| --- | --- |

b)

barībai, kas satur, sastāv vai ir ražota no sojas ACS-GMØØ5-3;

| c) | produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur vai sastāv no sojas ACS-GMØØ5-3, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita soja, izņemot audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur vai sastāv no sojas ACS-GMØØ5-3, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita soja, izņemot audzēšanu.

3. pants

Marķēšana

1.   Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “soja”.

2.   Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur, sastāv vai ir ražoti no sojas ACS-GMØØ5-3, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi uzraudzība

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.

2.   Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa pasākumos izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

5. pants

Kopienas reģistrs

Šā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.

6. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir uzņēmums Bayer CropScience AG.

7. pants

Derīgums

Šo lēmumu piemēro desmit gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Vācija.

Briselē, 2008. gada 8. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein – Vācija |

Nosaukums

:

Bayer CropScience AG

Adrese

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein – Vācija

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

1.   Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur, sastāv vai ir ražotas no sojas ACS-GMØØ5-3.

2.   Barība, kas satur, sastāv vai ir ražota no sojas ACS-GMØØ5-3.

3.   Produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur vai sastāv no sojas ACS-GMØØ5-3, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita soja, izņemot audzēšanu.

Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā soja ACS-GMØØ5-3 rada PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu.

c)   Marķējums

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta konkrētām marķēšanas prasībām “organisma nosaukums” ir “soja”.

2.   Uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur, sastāv vai ir ražoti no sojas ACS-GMØØ5-3, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz soju ACS-GMØØ5-3. |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz soju ACS-GMØØ5-3.

| — | Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Atsauces materiāls: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B un AOCS 0707-C, kas pieejams American Oil Chemists Society (AOCS) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm |
| --- | --- |

—

Atsauces materiāls: AOCS 0707-A, AOCS 0707-B un AOCS 0707-C, kas pieejams American Oil Chemists Society (AOCS) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm

e)   Unikālais identifikators

ACS-GMØØ5-3

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: skatīt [aizpildīt, kad izziņos].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai darbībām ar tiem

Nav vajadzīgi.

h)   Monitoringa plāns

Plāns, kas paredz uzraudzīt ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: internetā publicēts plāns.]

i)   Monitoringa prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā

Nav vajadzīgas.

Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/54

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS CHAD/4/2008

(2008. gada 2. septembris),

ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

(2008/731/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2), Politikas un drošības komitejas Lēmumu (2008. gada 18. martā) CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (3),

tā kā:

| (1) | Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Horvātijas Republikas ieguldījumu, Horvātijas Republikas ieguldījums būtu jāpieņem. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Horvātijas Republikas ieguldījumu, Horvātijas Republikas ieguldījums būtu jāpieņem.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Politikas un drošības komitejas Lēmuma CHAD/1/2008 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Trešo valstu ieguldījums

Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas konferences un turpmākas konsultācijas, pieņem Albānijas Republikas, Krievijas Federācijas un Horvātijas Republikas ieguldījumu ES militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā.”

2. pants

Politikas un drošības komitejas Lēmuma CHAD/2/2008 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

LĒMUMA 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO TREŠO VALSTU SARAKSTS

| — | Albānijas Republika |
| --- | --- |

—

Albānijas Republika

| — | Krievijas Federācija |
| --- | --- |

—

Krievijas Federācija

| — | Horvātijas Republika”. |
| --- | --- |

—

Horvātijas Republika”.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 2. septembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

C. ROGER

---

(1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

1

(2)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp.

2

(3)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp.

3

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/56

---

PADOMES LĒMUMS 2008/732/KĀDP

(2008. gada 15. septembris),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP (1) un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP Padome pieņēma pasākumus, lai liegtu ieceļošanu dalībvalstu teritorijās un tranzītu caur dalībvalstu teritorijām fiziskām personām, kuras ir iesaistītas darbībās, kuras brīvībā esošām personām palīdz turpināt izvairīties no tiesas par noziegumiem, par ko viņus apsūdzējis Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), vai kuras darbojas citādā veidā, kas var traucēt ICTY pilnvaru sekmīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP Padome pieņēma pasākumus, lai liegtu ieceļošanu dalībvalstu teritorijās un tranzītu caur dalībvalstu teritorijām fiziskām personām, kuras ir iesaistītas darbībās, kuras brīvībā esošām personām palīdz turpināt izvairīties no tiesas par noziegumiem, par ko viņus apsūdzējis Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY), vai kuras darbojas citādā veidā, kas var traucēt ICTY pilnvaru sekmīgu īstenošanu.

| (2) | Pēc Radovan KARADZIC kunga pārvietošanas ICTY apcietinājumā 2008. gada 30. jūlijā no saraksta būtu jāsvītro dažas ar KARADZIC kungu saistītas personas, kas minētas Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Radovan KARADZIC kunga pārvietošanas ICTY apcietinājumā 2008. gada 30. jūlijā no saraksta būtu jāsvītro dažas ar KARADZIC kungu saistītas personas, kas minētas Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo personu sarakstu, kas norādīts Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP pielikumā, aizstāj ar sarakstu, kas norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 94, 31.3.2004., 65. lpp.

1

---

PIELIKUMS

1.   BILBIJA, Milorad

Svetko BILBIJA dēls

Dzimšanas vieta un datums: Sanski Most, Bosnija un Hercegovina, 13.8.1956.

Pase Nr.: 3715730

Identitātes karte Nr.: 03GCD9986

Personas apliecība Nr.: 1308956163305

Pseidonīms:

Adrese: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

2.   BJELICA, Milovan

Dzimšanas vieta un datums: Rogatica, Bosnija un Hercegovina, 19.10.1958.

Pase Nr.: 0000148, izdota 26.7.1998.Srpsko Sarajevo (anulēta)

Identitātes karte Nr.: 03ETA0150

Personas apliecība Nr.: 1910958130007

Pseidonīms: Cicko

Adrese: CENTREK Company, Pale, Bosnija un Hercegovina

3.   ECIM (EĆIM), Ljuban

Dzimšanas vieta un datums: Sviljanac, Bosnija un Hercegovina, 6.1.1964.

Pase Nr.: 0144290, izdota 21.11.1998.Banja Luka (anulēta)

Identitātes karte Nr.: 03GCE3530

Personas apliecība Nr.: 0601964100083

Pseidonīms:

Adrese: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

4.   HADZIC (HADŽIĆ), Goranka

Branko un Milena HADZIC (HADŽIĆ) meita

Dzimšanas vieta un datums: Vinkovci pašvaldība, Horvātija, 18.6.1962.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.: 1806962308218 (JMBG), identitātes karte Nr. 569934/03

Pseidonīms:

Adrese: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) māsa

5.   HADZIC (HADŽIĆ), Ivana

Goran un Zivka HADZIC (HADŽIĆ) meita

Dzimšanas vieta un datums: Vukovar, Horvātija, 25.2.1983.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Pseidonīms:

Adrese: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) meita

6.   HADZIC (HADŽIĆ), Srecko (Srećko)

Goran un Živka HADZIC (HADŽIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Vukovar, Horvātija, 8.10.1987.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Pseidonīms:

Adrese: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) dēls

7.   HADZIC (HADŽIĆ), Zivka (Živka)

Branislav NUDIC (NUDIĆ) meita

Dzimšanas vieta un datums: Vinkovci, Horvātija, 9.6.1957.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Pseidonīms:

Adrese: Aranj Janosa 9, Novi Sad, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Goran HADZIC (HADŽIĆ) sieva

8.   JOVICIC (JOVIČIĆ), Predrag

Desmir JOVICIC (JOVIČIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Pale, Bosnija un Hercegovina, 1.3.1963.

Pase Nr.: 4363551

Identitātes karte Nr.: 03DYA0852

Personas apliecība Nr.: 0103963173133

Pseidonīms:

Adrese: Milana Simovica 23, Pale, Bosnija un Hercegovina

9.   KESEROVIC (KESEROVIĆ), Dragomir

Slavko dēls

Dzimšanas vieta un datums: Piskavica/Banja Luka, Bosnija un Hercegovina, 8.6.1957.

Pase Nr.: 4191306

Identitātes karte Nr.: 04GCH5156

Personas apliecība Nr.: 0806957100028

Pseidonīms:

Adrese:

10.   KIJAC, Dragan

Dzimšanas vieta un datums: Sarajeva, Bosnija un Hercegovina, 6.10.1955.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.:

Pseidonīms:

Adrese:

11.   KOJIC (KOJIĆ), Radomir

Milanko un Zlatana dēls

Dzimšanas vieta un datums: Bijela Voda, Sokolac, Bosnija un Hercegovina, 23.11.1950.

Pase Nr.: 4742002. Izdota 2002. gadā Sarajevā. Derīguma termiņš beidzās 2007. gadā

Identitātes karte Nr.: 03DYA1935. Izdota 7.7.2003. Sarajevā.

Personas apliecība Nr.: 2311950173133

Pseidonīms: Mineur vai Ratko

Adrese: Trifka Grabeza 115, Pale, vai Hôtel KRISTAL, Jahorina, Bosnija un Hercegovina

12.   KOVAC (KOVAČ), Tomislav

Vaso dēls

Dzimšanas vieta un datums: Sarajeva, Bosnija un Hercegovina, 4.12.1959.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.: 0412959171315

Pseidonīms: Tomo

Adrese: Bijela, Melnkalne, un Pale, Bosnija un Hercegovina

13.   KUJUNDZIC (KUJUNDŽIĆ), Predrag

Vasilija dēls

Dzimšanas vieta un datums: Suho Pole, Doboj, Bosnija un Hercegovina, 30.1.1961.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.: 03GFB1318

Personas apliecība Nr.: 3001961120044

Pseidonīms: Predo

Adrese: Doboj, Bosnija un Hercegovina

14.   LUKOVIC (LUKOVIĆ), Milorad Ulemek

Dzimšanas vieta un datums: Belgrada, Serbija, 15.5.1968.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.:

Pseidonīms: Legija (viltota personas apliecība uz IVANIC, Zeljko (IVANIĆ, Željko) vārda)

Adrese: apcietinājumā (Belgradas rajona cietums, 14, Bacvanska, Belgrada)

15.   MALIS (MALIŠ), Milomir

Dejan Malis (MALIŠ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Bjelice, 3.8.1966.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.: 0308966131572

Pseidonīms:

Adrese: Vojvode Putnika, Foca, Bosnija un Hercegovina

16.   MANDIC (MANDIĆ), Momcilo (Momčilo)

Dzimšanas vieta un datums: Kalinovik, Bosnija un Hercegovina, 1.5.1954.

Pase Nr.: 0121391. Izdota 12.5.1999.Srpsko Sarajevo, Bosnijā un Hercegovinā (anulēta)

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.: 0105954171511

Pseidonīms: Momo

Adrese: ieslodzījumā

17.   MARIC (MARIĆ), Milorad

Vinko Maric (Marić) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Visoko, Bosnija un Hercegovina, 9.9.1957.

Pase Nr.: 4587936

Identitātes karte Nr.: 04GKB5268

Personas apliecība Nr.: 0909957171778

Pseidonīms:

Adrese: Vuka Karadzica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

18.   MICEVIC (MIČEVIĆ), Jelenko

Luka un Desanka (pirmslaulību uzvārds: Simic (Simić)) dēls,

Dzimšanas vieta un datums: Borci, netālu no Konjic, Bosnija un Hercegovina, 8.8.1947.

Pase Nr.: 4166874

Identitātes karte Nr.: 03BIA3452

Personas apliecība Nr.: 0808947710266

Pseidonīms: Filaret

Adrese: Milesevo klosteris, Serbija

19.   MLADIC (MLADIĆ), Biljana (pirmslaulību uzvārds STOJCEVSKA (STOJČEVSKA))

Strahilo STOJCEVSKI (STOJČEVSKI) un Svetlinka STOJCEVSKA (STOJČEVSKA) meita

Dzimšanas vieta un datums: Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 30.5.1972.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.: 3005972455086 (JMBG)

Pseidonīms:

Adrese: pierakstīta Blagoja Parovica 117a, bet dzīvo Vidikovacki venac 83, Belgradā, Serbijā

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) vedekla

20.   MLADIC (MLADIĆ), Bosiljka (pirmslaulību uzvārds: JEGDIC (JEGDIĆ))

Petar JEGDIC (JEGDIĆ) meita

Dzimšanas datums un vieta: Okrugljaca, Viroviticas municipalitāte, Horvātija, 20.7.1947.

Identitātes karte Nr.: 2007947455100 (JMBG)

Personas apliecība Nr.: T77619, 31.5.1992. izdevusi SUP Belgrada

Adrese: Blagoja Parovica 117a, Belgrada, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) sieva

21.   MLADIC (MLADIĆ), Darko

Ratko un Bosiljka MLADIC (MLADIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Skopje, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 19.8.1969.

Pase Nr.: SCG pase Nr. 003220335, izdota 26.2.2002.

Identitātes karte Nr.: 1908969450106 (JMBG); personas apliecība Nr.: B112059, 8.4.1994. izdevusi SUP, Belgrada

Pseidonīms:

Adrese: Vidikovacki venac 83, Belgrada, Serbija

Saistība ar personu, kas apsūdzēta kara noziegumos: Ratko MLADIC (MLADIĆ) dēls

22.   NINKOVIC (NINKOVIĆ), Milan

Simo dēls

Dzimšanas vieta un datums: Doboj, Bosnija un Hercegovina, 15.6.1943.

Pase Nr.: 3944452

Identitātes karte Nr.: 04GFE3783

Personas apliecība Nr.: 1506943120018

Pseidonīms:

Adrese:

23.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Velibor

Jozo dēls

Dzimšanas vieta un datums: Celebici, Foca, Bosnija un Hercegovina, 8.8.1945.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.:

Pseidonīms:

Adrese:

24.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Zoran

Mico OSTOJIC (OSTOJIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Sarajeva, Bosnija un Hercegovina, 29.3.1961.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.: 04BSF6085

Personas apliecība Nr.: 2903961172656

Pseidonīms:

Adrese: Malta 25, Sarajeva, Bosnija un Hercegovina

25.   PAVLOVIC (PAVLOVIĆ), Petko

Milovan PAVLOVIC (PAVLOVIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Ratkovici, Bosnija un Hercegovina, 6.6.1957.

Pase Nr.: 4588517

Identitātes karte Nr.: 03GKA9274

Personas apliecība Nr.: 0606957183137

Pseidonīms:

Adrese: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosnija un Hercegovina

26.   POPOVIC (POPOVIĆ), Cedomir (Čedomir)

Radomir POPOVIC (POPOVIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Petrovici, 24.3.1950.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.: 04FAA3580

Personas apliecība Nr.: 2403950151018

Pseidonīms:

Adrese: Crnogorska 36, Bileca, Bosnija un Hercegovina

27.   PUHALO, Branislav

Djuro dēls

Dzimšanas vieta un datums: Foca, Bosnija un Hercegovina, 30.8.1963.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.: 3008963171929

Pseidonīms:

Adrese:

28.   RADOVIC (RADOVIĆ), Nade

Milorad RADOVIC (RADOVIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Foca, Bosnija un Hercegovina, 26.1.1951.

Pase Nr.: vecā parauga pase Nr. 0123256 (anulēta)

Identitātes karte Nr.: 03GJA2918

Personas apliecība Nr.: 2601951131548

Pseidonīms:

Adrese: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosnija un Hercegovina

29.   RATIC (RATIĆ), Branko

Dzimšanas vieta un datums: MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnija un Hercegovina, 26.11.1957.

Pase Nr.: 0442022. Izdota 17.9.1999.Banja Luka

Identitātes karte Nr.: 03GCA8959

Personas apliecība Nr.: 2611957173132

Pseidonīms:

Adrese: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnija un Hercegovina

30.   ROGULJIC (ROGULJIĆ), Slavko

Dzimšanas vieta un datums: Srpska Crnja Hetin, Serbija, 15.5.1952.

Nederīga pase Nr. 3747158, izdota 12.4.2002., derīguma termiņš beidzās 12.4.2007., un Nr. 0020222, izdota 25.8.1988.Banja Luka, derīguma termiņš beidzās 25.8.2003.

Identitātes karte Nr.: 04EFA1053

Personas apliecība Nr.: 1505952103022

Pseidonīms:

Adrese: Vojvode Misica 21, Laktasi, Bosnija un Hercegovina

31.   SAROVIC (ŠAROVIĆ), Mirko

Dzimšanas vieta un datums: Rusanovici-Rogatica, Bosnija un Hercegovina, 16.9.1956.

Pase Nr.: 4363471. Izdota Istocno Sarajevo. Derīga līdz 8.10.2008.

Identitātes karte Nr.: 04PEA4585

Personas apliecība Nr.: 1609956172657

Pseidonīms:

Adrese: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosnija un Hercegovina

32.   SKOCAJIC (SKOČAJIĆ), Mrksa (Mrkša)

Dejan SKOCAJIC (SKOČAJIĆ) dēls

Dzimšanas vieta un datums: Blagaj, Bosnija un Hercegovina, 5.8.1953.

Pase Nr.: 3681597

Identitātes karte Nr.: 04GDB9950

Personas apliecība Nr.: 0508953150038

Pseidonīms:

Adrese: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnija un Hercegovina

33.   VRACAR (VRAČAR), Milenko

Dzimšanas vieta un datums: Nisavici, Prijedor, Bosnija un Hercegovina, 15.5.1956.

Nederīga pase Nr. 3865548, izdota 29.8.2002.Banja Luka, derīguma termiņš beidzās 29.8.2007., un Nr. 0280280, izdota 4.12.1999.Banja Luka, derīguma termiņš beidzās 4.12.2004., un Nr. 0062130, izdota 16.9.1998.Banja Luka, Bosnijā un Hercegovinā.

Identitātes karte Nr.: 03GCE6934

Personas apliecība Nr.: 1505956160012

Pseidonīms:

Adrese: Save Ljuboje 14, Banja Luka, Bosnija un Herzegovina

34.   ZOGOVIC (ZOGOVIĆ), Milan

Jovan dēls

Dzimšanas vieta un datums: Dobrusa, 7.10.1939.

Pase Nr.:

Identitātes karte Nr.:

Personas apliecība Nr.:

Pseidonīms:

Adrese:

---

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/63

---

PADOMES LĒMUMS 2008/733/KĀDP

(2008. gada 15. septembris),

ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP (1) un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras uzskaitītas minētās kopējās nostājas pielikumā un kuras apsūdz ICTY. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras uzskaitītas minētās kopējās nostājas pielikumā un kuras apsūdz ICTY.

| (2) | Pēc Radovan KARADZIC kunga nodošanas ICTY uzraudzībā 2008. gada 30. jūlijā viņa vārds no šā saraksta būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Radovan KARADZIC kunga nodošanas ICTY uzraudzībā 2008. gada 30. jūlijā viņa vārds no šā saraksta būtu jāsvītro.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāpielāgo saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāpielāgo saraksts, kas ietverts Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Kopējās nostājas 2004/694/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 15. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

1. pantā minēto personu saraksts

| | Persona | Iemesls |
| --- | --- | --- |
| 1. | Vārds: HADZIC Goran (dzimums: V)
  Dzimšanas datums: 7.9.1958.
  Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātija
  Serbijas valstspiederīgais | ICTY apsūdzība, joprojām brīvībā

  Apsūdzība: 2004. gada 4. jūnijs.


  Lietas Nr.: IT-04-75 |
| 2. | Vārds: MLADIC Ratko (dzimums: V)
  Dzimšanas datums: 12.3.1948
  Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
  Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgais | ICTY apsūdzība, joprojām brīvībā

  Pirmā apsūdzība: 1995. gada 25. jūlijs. Otrā apsūdzība: 1995. gada 16. novembris. Grozīta apsūdzība: 2002. gada 8. novembris.


  Lietas Nr.: IT-95-5/18” |

Persona

Iemesls

1.

Vārds: HADZIC Goran (dzimums: V)

Dzimšanas datums: 7.9.1958.

Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātija

Serbijas valstspiederīgais

ICTY apsūdzība, joprojām brīvībā

Apsūdzība: 2004. gada 4. jūnijs.

Lietas Nr.: IT-04-75

2.

Vārds: MLADIC Ratko (dzimums: V)

Dzimšanas datums: 12.3.1948

Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina

Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgais

ICTY apsūdzība, joprojām brīvībā

Pirmā apsūdzība: 1995. gada 25. jūlijs. Otrā apsūdzība: 1995. gada 16. novembris. Grozīta apsūdzība: 2002. gada 8. novembris.

Lietas Nr.: IT-95-5/18”

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 247/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---