# Eiropas Savienības L 244/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 244 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 12. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 244

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 12. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2008 (2008. gada 11. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007 | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 886/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007 | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 887/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 888/2008 (2008. gada 11. septembris), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 9 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 883/2008 (2008. gada 11. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 885/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 886/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 887/2008 (2008. gada 11. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 888/2008 (2008. gada 11. septembris), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

9

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/723/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 18. jūlijs) par valsts atbalstu C 37/05 (ex NN 11/04), ko īsteno Grieķija – Ar nodokli neaplikts rezervju fonds
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3251)

   (
  1
  ) | 11 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/723/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 18. jūlijs) par valsts atbalstu C 37/05 (ex NN 11/04), ko īsteno Grieķija – Ar nodokli neaplikts rezervju fonds
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3251)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3251)

1

11

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2008/721/EK (2008. gada 5. augusts), ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (OV L 241, 10.9.2008.) | 34 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/721/EK (2008. gada 5. augusts), ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (OV L 241, 10.9.2008.)

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 883/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 22,4 |
| ZZ | 22,4 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| TR | 83,2 |
| ZZ | 120,0 |
| 0709 90 70 | TR | 91,7 |
| ZZ | 91,7 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,6 |
| ZA | 89,6 |
| ZZ | 78,4 |
| 0806 10 10 | TR | 103,4 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 130,8 |
| 0808 10 80 | CL | 84,8 |
| CN | 75,3 |
| NZ | 100,5 |
| US | 97,7 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | CN | 63,1 |
| TR | 138,9 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 88,6 |
| US | 182,4 |
| ZZ | 135,5 |
| 0809 40 05 | IL | 122,1 |
| MK | 22,0 |
| TR | 72,9 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

22,4

ZZ

22,4

0707 00 05

JO

156,8

TR

83,2

ZZ

120,0

0709 90 70

TR

91,7

ZZ

91,7

0805 50 10

AR

72,2

TR

104,3

UY

47,6

ZA

89,6

ZZ

78,4

0806 10 10

TR

103,4

US

158,2

ZZ

130,8

0808 10 80

CL

84,8

CN

75,3

NZ

100,5

US

97,7

ZA

82,6

ZZ

88,2

0808 20 50

CN

63,1

TR

138,9

ZA

95,5

ZZ

99,2

0809 30

TR

88,6

US

182,4

ZZ

135,5

0809 40 05

IL

122,1

MK

22,0

TR

72,9

XS

64,2

ZZ

70,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 884/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2008. gada 12. septembra piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 15,59 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 15,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 15,59 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 15,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 16,95 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 16,95 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 16,95 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

15,59 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

15,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

15,59 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

15,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

16,95

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

16,95

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

16,95

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 885/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. septembris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. septembris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. septembris Regulas (EK) Nr. 900/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 23,951 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2007., 26. lpp.

2

---

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 886/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 14. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 14. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1060/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 10. septembris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1060/2007, 4. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 10. septembris, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 10. septembris Regulas (EK) Nr. 1060/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 318,07 EUR/t.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 242, 15.9.2007., 8. lpp.

2

---

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 887/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2).

| (5) | Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem

2.   Lai par tiem varētu saņemt kompensāciju atbilstīgi 1. punktam, produktiem jāatbilst attiecīgām prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 951/2006 3. un 4. pantā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas, kas no 2008. gada 12. septembra piemērojamas par sīrupu un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 16,95 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 16,95 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 16,95 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 (3) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 16,95 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,1695 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

16,95

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

16,95

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

16,95

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695 (3)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

16,95

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,1695

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(3)  Pamatlikme nav piemērojama Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.) pielikuma 2. punktā definētajiem produktiem.

---

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 888/2008

(2008. gada 11. septembris),

ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2008 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2008. gada 29. augustā piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 851/2008 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2008. gada 29. augustā piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums.

| (2) | Attiecinot Regulā (EK) Nr. 851/2008 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam, |
| --- | --- |

(2)

Attiecinot Regulā (EK) Nr. 851/2008 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo kompensācijas likmes, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 851/2008, maina atbilstoši šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 12. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 11. septembrī

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 231, 29.8.2008., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2008. gada 12. septembra piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 16,95 | 16,95 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

16,95

16,95

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz

| a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju; |
| --- | --- |

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

(2)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 18. jūlijs)

par valsts atbalstu C 37/05 (ex NN 11/04), ko īsteno Grieķija – Ar nodokli neaplikts rezervju fonds

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 3251)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/723/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajam noteikumam (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Saskaņā ar Komisijas apkopoto informāciju Komisija 2003. gada 22. oktobra vēstulē D/56772 lūdza Grieķiju sniegt informāciju par vairākiem likumprojektā “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu objektivitāte” ietvertiem pasākumiem, lai noskaidrotu, kādā apmērā tie veido atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē. Viens no projekta dokumenta noteikumiem paredz, ka noteikti uzņēmumi drīkst izveidot īpašu beznodokļu rezervju fondu ne vairāk kā 35 % apmērā no peļņas, lai līdzvērtīgā apjomā veiktu ieguldījumus. Komisija arī atgādināja Grieķijai par pienākumu informēt Komisiju par ikvienu pasākumu, kas nozīmē atbalstu pirms tā īstenošanas, kā noteikts EK līguma 88. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas apkopoto informāciju Komisija 2003. gada 22. oktobra vēstulē D/56772 lūdza Grieķiju sniegt informāciju par vairākiem likumprojektā “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu objektivitāte” ietvertiem pasākumiem, lai noskaidrotu, kādā apmērā tie veido atbalstu EK līguma 87. panta nozīmē. Viens no projekta dokumenta noteikumiem paredz, ka noteikti uzņēmumi drīkst izveidot īpašu beznodokļu rezervju fondu ne vairāk kā 35 % apmērā no peļņas, lai līdzvērtīgā apjomā veiktu ieguldījumus. Komisija arī atgādināja Grieķijai par pienākumu informēt Komisiju par ikvienu pasākumu, kas nozīmē atbalstu pirms tā īstenošanas, kā noteikts EK līguma 88. panta 3. punktā.

| (2) | Grieķijas valsts iestādes 2003. gada 27. novembra vēstulē A/38170 sniedza daļu no pieprasītās informācijas. Tā kā atbildes nebija pilnīgas, Komisija savā 2003. gada 3. decembra vēstulē D/57817 atgādināja Grieķijas valsts iestādēm par savu pieprasījumu un savām pilnvarām dot norādījumus Grieķijai sniegt pieprasīto informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (2). Pēc šī datuma Komisija saņēma divas vēstules – 2003. gada 8. decembra vēstuli A/38600 un 2004. gada 21. janvāra vēstuli A/30440 –, kurās Grieķijas valsts iestādes sniedza turpmāku informāciju. Tomēr atbildes bija ļoti vispārīgas un nepietiekami izstrādātas, lai Komisija varētu novērtēt pasākumus, ievērojot EK līguma 87. un 88. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Grieķijas valsts iestādes 2003. gada 27. novembra vēstulē A/38170 sniedza daļu no pieprasītās informācijas. Tā kā atbildes nebija pilnīgas, Komisija savā 2003. gada 3. decembra vēstulē D/57817 atgādināja Grieķijas valsts iestādēm par savu pieprasījumu un savām pilnvarām dot norādījumus Grieķijai sniegt pieprasīto informāciju saskaņā ar 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (2). Pēc šī datuma Komisija saņēma divas vēstules – 2003. gada 8. decembra vēstuli A/38600 un 2004. gada 21. janvāra vēstuli A/30440 –, kurās Grieķijas valsts iestādes sniedza turpmāku informāciju. Tomēr atbildes bija ļoti vispārīgas un nepietiekami izstrādātas, lai Komisija varētu novērtēt pasākumus, ievērojot EK līguma 87. un 88. pantu.

| (3) | Grieķija 2004. gada 15. janvārī pieņēma Likumu 3220/2004 “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu īstenošana”, kas stājās spēkā 2004. gada 30. janvārī pēc publicēšanas Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK) (FEK A 15). |
| --- | --- |

(3)

Grieķija 2004. gada 15. janvārī pieņēma Likumu 3220/2004 “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu īstenošana”, kas stājās spēkā 2004. gada 30. janvārī pēc publicēšanas Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK) (FEK A 15).

| (4) | Komisija 2004. gada 13. maijā sagatavoja vēstuli COM(2004) 1894, ar kuru pieņēma informatīvu rīkojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Komisija informēja Grieķijas valsts iestādes par savu lēmumu 2004. gada 14. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2004. gada 13. maijā sagatavoja vēstuli COM(2004) 1894, ar kuru pieņēma informatīvu rīkojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Komisija informēja Grieķijas valsts iestādes par savu lēmumu 2004. gada 14. maija vēstulē.

| (5) | Grieķijas valsts iestādes savā 2004. gada 17. jūnija vēstulē CAB(2004) 1647, ko Komisija reģistrējusi 2004. gada 23. jūnijā, sniedza daļu informācijas, kas bija nepieciešama, lai izvērtētu, vai attiecīgais pasākums atbilst EK līguma 88. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(5)

Grieķijas valsts iestādes savā 2004. gada 17. jūnija vēstulē CAB(2004) 1647, ko Komisija reģistrējusi 2004. gada 23. jūnijā, sniedza daļu informācijas, kas bija nepieciešama, lai izvērtētu, vai attiecīgais pasākums atbilst EK līguma 88. panta 3. punktam.

| (6) | Komisija 2004. gada 7. septembra vēstulē D/56332, 2004. gada 21. septembra vēstulē D/56733 un 2005. gada 27. janvāra vēstulē D/50744 lūdza sniegt papildu informāciju. Grieķija Komisijai sniedza papildinformāciju 2004. gada 6. decembra vēstulē A/39659, ko Komisija reģistrējusi 2004. gada 13. decembrī, 2005. gada 11. janvāra vēstulē A/30523, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 17. janvārī, un 2005. gada 25. aprīļa vēstulē A/33595, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 29. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2004. gada 7. septembra vēstulē D/56332, 2004. gada 21. septembra vēstulē D/56733 un 2005. gada 27. janvāra vēstulē D/50744 lūdza sniegt papildu informāciju. Grieķija Komisijai sniedza papildinformāciju 2004. gada 6. decembra vēstulē A/39659, ko Komisija reģistrējusi 2004. gada 13. decembrī, 2005. gada 11. janvāra vēstulē A/30523, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 17. janvārī, un 2005. gada 25. aprīļa vēstulē A/33595, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 29. aprīlī.

| (7) | Komisija 2005. gada 13. jūlija vēstulē informēja Grieķijas valsts iestādes par nodomu izdot pārtraukšanas rīkojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 1. punktu. Grieķijas valsts iestādes 2005. gada 25. jūlija vēstulē A36189, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 29. jūlijā, ieteica atcelt pasākumu tikai attiecībā uz ieņēmumiem un peļņu, kas uzkrāti pēc 2005. gada 1. janvāra, bet turpināt to attiecināt uz ieņēmumiem un peļņu, kas radušies pirms šī datuma. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2005. gada 13. jūlija vēstulē informēja Grieķijas valsts iestādes par nodomu izdot pārtraukšanas rīkojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 1. punktu. Grieķijas valsts iestādes 2005. gada 25. jūlija vēstulē A36189, ko Komisija reģistrējusi 2005. gada 29. jūlijā, ieteica atcelt pasākumu tikai attiecībā uz ieņēmumiem un peļņu, kas uzkrāti pēc 2005. gada 1. janvāra, bet turpināt to attiecināt uz ieņēmumiem un peļņu, kas radušies pirms šī datuma.

| (8) | Komisija 2005. gada 20. oktobra vēstulē (3) informēja Grieķiju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem. Lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), un Komisija tajā aicināja ieinteresētās personas sniegt apsvērumus par pasākumu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2005. gada 20. oktobra vēstulē (3) informēja Grieķiju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem. Lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), un Komisija tajā aicināja ieinteresētās personas sniegt apsvērumus par pasākumu.

| (9) | Grieķija 2005. gada 18. novembra vēstulē A/39597 un 2005. gada 21. decembra vēstulē A/40796, kuras Komisija reģistrējusi attiecīgi 2005. gada 22. novembrī un 2005. gada 23. decembrī, pieprasīja pagarināt termiņu savu novērojumu par 2005. gada 20. oktobra lēmumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Grieķija 2005. gada 18. novembra vēstulē A/39597 un 2005. gada 21. decembra vēstulē A/40796, kuras Komisija reģistrējusi attiecīgi 2005. gada 22. novembrī un 2005. gada 23. decembrī, pieprasīja pagarināt termiņu savu novērojumu par 2005. gada 20. oktobra lēmumu iesniegšanai.

| (10) | Komisija 2005. gada 25. novembra vēstulē un 2006. gada 12. janvāra vēstulē piešķīra termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2005. gada 25. novembra vēstulē un 2006. gada 12. janvāra vēstulē piešķīra termiņa pagarinājumu.

| (11) | Grieķija 2006. gada 30. janvāra vēstulē A/30817, ko Komisija reģistrējusi 2006. gada 31. janvārī, sniedza papildinformāciju un pieprasīja trešoreiz pagarināt termiņu, bet Komisija pagarinājumu nepiešķīra. |
| --- | --- |

(11)

Grieķija 2006. gada 30. janvāra vēstulē A/30817, ko Komisija reģistrējusi 2006. gada 31. janvārī, sniedza papildinformāciju un pieprasīja trešoreiz pagarināt termiņu, bet Komisija pagarinājumu nepiešķīra.

| (12) | Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija pa faksu iesūtītā 2006. gada 14. februāra vēstulē A/31227, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, kā trešā persona pieprasīja pagarināt termiņu savu novērojumu par 2005. gada 20. oktobra lēmumu iesniegšanai. Komisija savā 2006. gada 20. februāra vēstulē atteicās piešķirt pagarinājumu, jo uzskatīja, ka termiņš viedokļa iesniegšanai, kas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. panta 1. punktā, parasti nepārsniedz vienu mēnesi, ir pietiekams. Turklāt pieprasītais termiņa pagarinājums netika konkrēti pamatots. |
| --- | --- |

(12)

Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija pa faksu iesūtītā 2006. gada 14. februāra vēstulē A/31227, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, kā trešā persona pieprasīja pagarināt termiņu savu novērojumu par 2005. gada 20. oktobra lēmumu iesniegšanai. Komisija savā 2006. gada 20. februāra vēstulē atteicās piešķirt pagarinājumu, jo uzskatīja, ka termiņš viedokļa iesniegšanai, kas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. panta 1. punktā, parasti nepārsniedz vienu mēnesi, ir pietiekams. Turklāt pieprasītais termiņa pagarinājums netika konkrēti pamatots.

| (13) | Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija (FGI) pa faksu iesūtītā 2006. gada 28. februāra vēstulē A32693, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, iesniedza savus apsvērumus kā ieinteresēta trešā persona. |
| --- | --- |

(13)

Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija (FGI) pa faksu iesūtītā 2006. gada 28. februāra vēstulē A32693, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, iesniedza savus apsvērumus kā ieinteresēta trešā persona.

| (14) | Grieķija 2006. gada 6. aprīļa elektroniskā pasta vēstulē A/32693, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, un 2006. gada 16. jūnija vēstulē A/34774 un 2006. gada 26. oktobra vēstulē A/38658, kuras Komisija reģistrējusi attiecīgi 2006. gada 20. jūnijā un 2006. gada 30. oktobrī, sniedza papildinformāciju. Grieķija 2006. gada 16. jūnija vēstulē paziņoja, ka informācija, ko tā nosūtījusi 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, aplūkojama šīs procedūras ietvaros, nevis kā atsevišķs paziņojums. |
| --- | --- |

(14)

Grieķija 2006. gada 6. aprīļa elektroniskā pasta vēstulē A/32693, ko Komisija reģistrējusi tajā pašā dienā, un 2006. gada 16. jūnija vēstulē A/34774 un 2006. gada 26. oktobra vēstulē A/38658, kuras Komisija reģistrējusi attiecīgi 2006. gada 20. jūnijā un 2006. gada 30. oktobrī, sniedza papildinformāciju. Grieķija 2006. gada 16. jūnija vēstulē paziņoja, ka informācija, ko tā nosūtījusi 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, aplūkojama šīs procedūras ietvaros, nevis kā atsevišķs paziņojums.

II.   SĪKS ATBALSTA SHĒMAS APRAKSTS

II.1.   Shēmas mērķis

| (15) | Grieķijas Likuma 3220/2004 (turpmāk “pasākums” vai “shēma”) 2. panta mērķis ir veicināt visu Grieķijas reģionu ekonomikas attīstību, palielinot nodarbinātību un uzņēmējdarbību un uzlabojot ekonomikas konkurētspēju. |
| --- | --- |

(15)

Grieķijas Likuma 3220/2004 (turpmāk “pasākums” vai “shēma”) 2. panta mērķis ir veicināt visu Grieķijas reģionu ekonomikas attīstību, palielinot nodarbinātību un uzņēmējdarbību un uzlabojot ekonomikas konkurētspēju.

II.2.   Shēmas juridiskais pamats

| (16) | Shēmas juridiskais pamats ir Grieķijas Likums 3220/2004 “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu objektivitāte” (5) (turpmāk Likums 3220/2004), kas stājās spēkā 2004. gada 28. janvārī pēc tā publicēšanas Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK A 15). Grieķijas valsts iestādes papildus nosaka, ka attiecīgās attaisnotās izmaksas, atbalsta intensitāte, atbilstīgie uzņēmumi un projekti noteikti reģionu attīstības likumā 2601/1998 (6) (turpmāk Likums 2601/1998). |
| --- | --- |

(16)

Shēmas juridiskais pamats ir Grieķijas Likums 3220/2004 “Attīstības un sociālās politikas pasākumi – nodokļu kontroles un citu noteikumu objektivitāte” (5) (turpmāk Likums 3220/2004), kas stājās spēkā 2004. gada 28. janvārī pēc tā publicēšanas Grieķijas Oficiālajā Vēstnesī (FEK A 15). Grieķijas valsts iestādes papildus nosaka, ka attiecīgās attaisnotās izmaksas, atbalsta intensitāte, atbilstīgie uzņēmumi un projekti noteikti reģionu attīstības likumā 2601/1998 (6) (turpmāk Likums 2601/1998).

II.3.   Atbalsta formas

| (17) | Atbalsts būs kā īpašs ar nodokli neaplikts rezervju fonds, ko izveidojis saņēmējs, ieguldot tajā ne vairāk kā 35 % no uzkrātās nesadalītās peļņas 2004. gadā. Turklāt fondu var izveidot, ieguldot ne vairāk kā 50 % no 2003. gada peļņas pēc tam, kad atskaitīta 2002. gada peļņa, vai, ja uzņēmums veicis attaisnotu ieguldījumu 2003. gadā, tad izveidotā rezervju fonda apmērs var būt ieguldījuma apmērā, bet nedrīkst pārsniegt 35 % no 2003. gada uzkrātās nesadalītās peļņas. Atbalstu piešķir tad, kad saņēmēja nodokļu deklarāciju pieņem Grieķijas valsts finanšu iestādes. Parasti tas notika 2004. gada un 2005. gada pirmajā pusē. Fondu var izmantot Likuma 2601/1998 3. pantā noteiktie uzņēmumi neatkarīgi no to grāmatvedības reģistru veida vai to dibināšanas vietas. Rezervju mērķis ir ieguldījumu veikšana tādā apjomā, kas vismaz līdzinās fonda apjomam triju gadu laikā pēc tā izveides. |
| --- | --- |

(17)

Atbalsts būs kā īpašs ar nodokli neaplikts rezervju fonds, ko izveidojis saņēmējs, ieguldot tajā ne vairāk kā 35 % no uzkrātās nesadalītās peļņas 2004. gadā. Turklāt fondu var izveidot, ieguldot ne vairāk kā 50 % no 2003. gada peļņas pēc tam, kad atskaitīta 2002. gada peļņa, vai, ja uzņēmums veicis attaisnotu ieguldījumu 2003. gadā, tad izveidotā rezervju fonda apmērs var būt ieguldījuma apmērā, bet nedrīkst pārsniegt 35 % no 2003. gada uzkrātās nesadalītās peļņas. Atbalstu piešķir tad, kad saņēmēja nodokļu deklarāciju pieņem Grieķijas valsts finanšu iestādes. Parasti tas notika 2004. gada un 2005. gada pirmajā pusē. Fondu var izmantot Likuma 2601/1998 3. pantā noteiktie uzņēmumi neatkarīgi no to grāmatvedības reģistru veida vai to dibināšanas vietas. Rezervju mērķis ir ieguldījumu veikšana tādā apjomā, kas vismaz līdzinās fonda apjomam triju gadu laikā pēc tā izveides.

| (18) | Trīs gadus pēc dienas, kurā izveidots ar nodokli neapliktais rezervju fonds, attaisnotiem ieguldījumiem izmantoto rezervju kopsummu izmanto uzņēmuma kapitāla palielināšanai un to atbrīvo no ienākuma nodokļa. Trīs gadu perioda pirmajā gadā saņēmējiem ieguldījumu veikšanai jāiztērē vismaz viena trešdaļa no īpašā rezervju fonda. To fonda daļu, kas netiks izmantota ieguldījumiem triju gadu laikā, deklarē kā novēlotus papildienākumus, apliek ar nodokli atbilstīgi vispārīgiem nodokļu noteikumiem un tiem nosaka likumīgos procentus. Likumīgā procentu likme ir vismaz 1 % mēnesī par maksājamo summu, t.i., vismaz 12 % gadā, kas ir daudz lielāka nekā 4,43 % standartlikme 2004. gadā piešķirtajam atbalstam un 4,08 % 2005. gadā piešķirtajam atbalstam (7). |
| --- | --- |

(18)

Trīs gadus pēc dienas, kurā izveidots ar nodokli neapliktais rezervju fonds, attaisnotiem ieguldījumiem izmantoto rezervju kopsummu izmanto uzņēmuma kapitāla palielināšanai un to atbrīvo no ienākuma nodokļa. Trīs gadu perioda pirmajā gadā saņēmējiem ieguldījumu veikšanai jāiztērē vismaz viena trešdaļa no īpašā rezervju fonda. To fonda daļu, kas netiks izmantota ieguldījumiem triju gadu laikā, deklarē kā novēlotus papildienākumus, apliek ar nodokli atbilstīgi vispārīgiem nodokļu noteikumiem un tiem nosaka likumīgos procentus. Likumīgā procentu likme ir vismaz 1 % mēnesī par maksājamo summu, t.i., vismaz 12 % gadā, kas ir daudz lielāka nekā 4,43 % standartlikme 2004. gadā piešķirtajam atbalstam un 4,08 % 2005. gadā piešķirtajam atbalstam (7).

II.4.   Saņēmēji un nozaru norobežošana

| (19) | Lai gūtu labumu no shēmas, uzņēmumam jābūt aktīvam kādā no Likuma 2601/1998 3. pantā definētajām 23 nozarēm. Pirmā nozare, kas ir ražošana (8), sevī ietver tekstilizstrādājumu ražošanu, metālu ražošanu un automobiļu ražošanu (9). Pārējās nozares ir ilgtspējīgas elektroenerģijas ražošana (10), lietišķā pētniecība un tehnoloģiju attīstība (11), progresīvo tehnoloģiju pakalpojumi (12), programmatūras attīstība (13), kvalitātes pakalpojumi (14), ieguves rūpniecība (15), karjeru izstrāde un minerālu un marmora apstrāde (16), intensīvā lauksaimniecība un zivsaimniecība (17), lauksaimniecības un agrorūpnieciskie kooperatīvi (18), lauksaimniecības produkcijas un zivju iepakošana (19), pilsētu attīstība (20), publiskās autostāvvietas (21), šķidrās gāzes un degvielas uzņēmumi (22), transports uz attāliem sauszemes ieskautiem apgabaliem (23), lieli kopuzņēmumi (24), lieli starptautiski tirdzniecības uzņēmumi (25), tirdzniecības uzņēmumi (26), terapijas un rehabilitācijas centri un invalīdu aprūpes nami (27), īpaši tūrisma uzņēmumi (28), klosteri jauniešu viesnīcu un kultūras centru būvniecībai (29), būvniecība (30), darbības kultūras pieminekļos, ar tradicionālo ražošanu vai ar izcelsmes nosaukumu (31). Uzņēmumi, kuri darbojas apstrādes rūpniecībā, kā arī intensīvajā lauksaimniecībā un zivsaimniecībā, arī var izmantot shēmu savai darbībai ārpus Grieķijas (32). Starptautiski tirdzniecības uzņēmumi var izmantot shēmu savai darbībai Grieķijā un darbībai ārpus Kopienas (33). |
| --- | --- |

(19)

Lai gūtu labumu no shēmas, uzņēmumam jābūt aktīvam kādā no Likuma 2601/1998 3. pantā definētajām 23 nozarēm. Pirmā nozare, kas ir ražošana (8), sevī ietver tekstilizstrādājumu ražošanu, metālu ražošanu un automobiļu ražošanu (9). Pārējās nozares ir ilgtspējīgas elektroenerģijas ražošana (10), lietišķā pētniecība un tehnoloģiju attīstība (11), progresīvo tehnoloģiju pakalpojumi (12), programmatūras attīstība (13), kvalitātes pakalpojumi (14), ieguves rūpniecība (15), karjeru izstrāde un minerālu un marmora apstrāde (16), intensīvā lauksaimniecība un zivsaimniecība (17), lauksaimniecības un agrorūpnieciskie kooperatīvi (18), lauksaimniecības produkcijas un zivju iepakošana (19), pilsētu attīstība (20), publiskās autostāvvietas (21), šķidrās gāzes un degvielas uzņēmumi (22), transports uz attāliem sauszemes ieskautiem apgabaliem (23), lieli kopuzņēmumi (24), lieli starptautiski tirdzniecības uzņēmumi (25), tirdzniecības uzņēmumi (26), terapijas un rehabilitācijas centri un invalīdu aprūpes nami (27), īpaši tūrisma uzņēmumi (28), klosteri jauniešu viesnīcu un kultūras centru būvniecībai (29), būvniecība (30), darbības kultūras pieminekļos, ar tradicionālo ražošanu vai ar izcelsmes nosaukumu (31). Uzņēmumi, kuri darbojas apstrādes rūpniecībā, kā arī intensīvajā lauksaimniecībā un zivsaimniecībā, arī var izmantot shēmu savai darbībai ārpus Grieķijas (32). Starptautiski tirdzniecības uzņēmumi var izmantot shēmu savai darbībai Grieķijā un darbībai ārpus Kopienas (33).

| (20) | Likuma 2601/1998 3. pantā arī definēts katrai nozarei īpašs izdevumu kopums, ko var veikt no fonda. Tikai tie uzņēmumi, kuri veic ieguldījumus, uz kuriem attiecas Likuma 2601/1998 3. pantā minētās kategorijas, var būt saņēmēji shēmas ietvaros. Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka pasākumu piemēro visiem Grieķijā dibinātiem uzņēmumiem, nedalot tos iekšzemes vai ārvalstu, vecos vai jaunos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(20)

Likuma 2601/1998 3. pantā arī definēts katrai nozarei īpašs izdevumu kopums, ko var veikt no fonda. Tikai tie uzņēmumi, kuri veic ieguldījumus, uz kuriem attiecas Likuma 2601/1998 3. pantā minētās kategorijas, var būt saņēmēji shēmas ietvaros. Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka pasākumu piemēro visiem Grieķijā dibinātiem uzņēmumiem, nedalot tos iekšzemes vai ārvalstu, vecos vai jaunos uzņēmumos.

II.5.   Atbilstīgie projekti

| (21) | Atbalsts attiecas uz ieguldījumiem un darbības izmaksām, kas saistītas ar Likuma 2601/1998 3. pantā definētajām uzņēmuma darbībām. Ieguldījumu izmaksas netiek atsevišķi attiecinātas uz sākotnējo ieguldījumu un ieguldījuma aizstāšanu. Ieguldījumu projekti var attiekties galvenokārt uz:






  — | ražotņu un ēku būvniecību, paplašināšanu un modernizēšanu, kā arī uz zaļās zonas iekārtošanu (34), |
| --- | --- | --- |

(21)

Atbalsts attiecas uz ieguldījumiem un darbības izmaksām, kas saistītas ar Likuma 2601/1998 3. pantā definētajām uzņēmuma darbībām. Ieguldījumu izmaksas netiek atsevišķi attiecinātas uz sākotnējo ieguldījumu un ieguldījuma aizstāšanu. Ieguldījumu projekti var attiekties galvenokārt uz:

—

ražotņu un ēku būvniecību, paplašināšanu un modernizēšanu, kā arī uz zaļās zonas iekārtošanu (34),

| — | noliktavu būvniecību (35), |
| --- | --- |

—

noliktavu būvniecību (35),

| — | neizmantotu ēku iegādi (36), |
| --- | --- |

—

neizmantotu ēku iegādi (36),

| — | ražošanai paredzētas teritorijas iegādi (37), |
| --- | --- |

—

ražošanai paredzētas teritorijas iegādi (37),

| — | jaunu modernu mašīnu un citu iekārtu iegādi (38), |
| --- | --- |

—

jaunu modernu mašīnu un citu iekārtu iegādi (38),

| — | procesa automatizācijas sistēmu un attiecīgo programmatūru, kā arī apmācību (39), |
| --- | --- |

—

procesa automatizācijas sistēmu un attiecīgo programmatūru, kā arī apmācību (39),

| — | tādu transportlīdzekļu iegādi, kas paredzēti lielākām ražošanas platībām un darbiniekiem (40), |
| --- | --- |

—

tādu transportlīdzekļu iegādi, kas paredzēti lielākām ražošanas platībām un darbiniekiem (40),

| — | saldētājautomobiļiem (41), |
| --- | --- |

—

saldētājautomobiļiem (41),

| — | darbinieku izmitināšanai un sociālajām vajadzībām paredzētu ēku un iekārtu iegādi (42), |
| --- | --- |

—

darbinieku izmitināšanai un sociālajām vajadzībām paredzētu ēku un iekārtu iegādi (42),

| — | ieguldījumiem vides aizsardzībā (43), |
| --- | --- |

—

ieguldījumiem vides aizsardzībā (43),

| — | ieguldījumiem neizsīkstošā enerģijā, kombinētu elektroenerģijas un siltumenerģijas (CHP) ražošanu, enerģijas taupīšanu (44), |
| --- | --- |

—

ieguldījumiem neizsīkstošā enerģijā, kombinētu elektroenerģijas un siltumenerģijas (CHP) ražošanu, enerģijas taupīšanu (44),

| — | lietišķās pētniecības laboratoriju izveidošanu, paplašināšanu vai modernizēšanu (45), |
| --- | --- |

—

lietišķās pētniecības laboratoriju izveidošanu, paplašināšanu vai modernizēšanu (45),

| — | otrreizējās izmantošanas iekārtām (46), |
| --- | --- |

—

otrreizējās izmantošanas iekārtām (46),

| — | ieguldījumu efektivitātes veicināšanu (47), |
| --- | --- |

—

ieguldījumu efektivitātes veicināšanu (47),

| — | ūdens un tvaika transporta tīkla būvniecību (48), |
| --- | --- |

—

ūdens un tvaika transporta tīkla būvniecību (48),

| — | datortehniku (49), |
| --- | --- |

—

datortehniku (49),

| — | programmatūru (50), |
| --- | --- |

—

programmatūru (50),

| — | programmatūras tālāku izstrādi, līdz 60 % no kopējā ieguldījuma (51), |
| --- | --- |

—

programmatūras tālāku izstrādi, līdz 60 % no kopējā ieguldījuma (51),

| — | teritorijas sagatavošanu kalnrūpniecības darbiem (52), |
| --- | --- |

—

teritorijas sagatavošanu kalnrūpniecības darbiem (52),

| — | iekārtām un transportlīdzekļiem uz salām (53), |
| --- | --- |

—

iekārtām un transportlīdzekļiem uz salām (53),

| — | transporta iekārtām (54), |
| --- | --- |

—

transporta iekārtām (54),

| — | mēbelēm, iekārtām (55), |
| --- | --- |

—

mēbelēm, iekārtām (55),

| — | lietotiem smagajiem automobiļiem (56). |
| --- | --- |

—

lietotiem smagajiem automobiļiem (56).

| (22) | Darbības izmaksas sevī ietver galvenokārt:






  — | vecu ražotņu vai ēku pārbūvi vai remontu, vai uzstādīšanu (57), |
| --- | --- | --- |

(22)

Darbības izmaksas sevī ietver galvenokārt:

—

vecu ražotņu vai ēku pārbūvi vai remontu, vai uzstādīšanu (57),

| — | līzinga izmaksas (58), |
| --- | --- |

—

līzinga izmaksas (58),

| — | jaunu tehnoloģiju izmantošanas izpēti (59), |
| --- | --- |

—

jaunu tehnoloģiju izmantošanas izpēti (59),

| — | izmaksas, kas saistītas ar pārvietošanos vides aizsardzības apsvērumu dēļ (60), |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas saistītas ar pārvietošanos vides aizsardzības apsvērumu dēļ (60),

| — | uzņēmējdarbības plānu īstenošana par vairāk nekā 1 miljardu GRD (apmēram EUR 2,9 miljoni) (61), |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības plānu īstenošana par vairāk nekā 1 miljardu GRD (apmēram EUR 2,9 miljoni) (61),

| — | apmācību (62), |
| --- | --- |

—

apmācību (62),

| — | pārstrukturēšanas un pilnveidošanas uzņēmējdarbības plānu uzņēmumiem, kas nav nonākuši grūtībās (63), |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas un pilnveidošanas uzņēmējdarbības plānu uzņēmumiem, kas nav nonākuši grūtībās (63),

| — | procesu un produktu sertifikāciju un ar to saistīto izpēti (64), |
| --- | --- |

—

procesu un produktu sertifikāciju un ar to saistīto izpēti (64),

| — | ražotņu pārstrukturēšanu ar mērķi uzlabot to elastību (65), |
| --- | --- |

—

ražotņu pārstrukturēšanu ar mērķi uzlabot to elastību (65),

| — | jauninājumus un inovatīvus paraugus (66), |
| --- | --- |

—

jauninājumus un inovatīvus paraugus (66),

| — | patentu reģistrāciju (67), |
| --- | --- |

—

patentu reģistrāciju (67),

| — | vides tehnoloģiju ieviešanu un piemērošanu (68), |
| --- | --- |

—

vides tehnoloģiju ieviešanu un piemērošanu (68),

| — | reproduktīva pavairošanas materiāla iegādi (69), |
| --- | --- |

—

reproduktīva pavairošanas materiāla iegādi (69),

| — | organizācijas un tirgus izpēti (70), |
| --- | --- |

—

organizācijas un tirgus izpēti (70),

| — | pētījumus par atbilstību atbalstam (71). |
| --- | --- |

—

pētījumus par atbilstību atbalstam (71).

II.6.   Atbalsta intensitāte

| (23) | Atbrīvojums no nodokļa atbilst uzņēmuma ienākuma nodokļa kopsummai attiecībā uz rezervju fondā iedalīto peļņu. Piemērojamā uzņēmuma ienākuma nodokļa likme ir 35 %. Vismaz viena trešdaļa no rezervēm jāiztērē pirmajā gadā pēc to izveidošanas, pārējā daļa jāiztērē vēlākais triju gadu laikā. Lai aprēķinātu maksimālo atbalsta intensitāti, gan atbalstu, gan izdevumus diskontē līdz pirmā gada beigām. Procentu likme ir Kopienas atsauces un diskonta likme (72), ko piemēro Grieķijai atbalsta piešķiršanas laikā un kas attiecīgi bija 4,43 % 2004. gadā un 4,08 % 2005. gadā. Maksimālā iespējamā atbalsta intensitāte tādējādi ir attiecīgi 37,05 % un 36,89 % (73). |
| --- | --- |

(23)

Atbrīvojums no nodokļa atbilst uzņēmuma ienākuma nodokļa kopsummai attiecībā uz rezervju fondā iedalīto peļņu. Piemērojamā uzņēmuma ienākuma nodokļa likme ir 35 %. Vismaz viena trešdaļa no rezervēm jāiztērē pirmajā gadā pēc to izveidošanas, pārējā daļa jāiztērē vēlākais triju gadu laikā. Lai aprēķinātu maksimālo atbalsta intensitāti, gan atbalstu, gan izdevumus diskontē līdz pirmā gada beigām. Procentu likme ir Kopienas atsauces un diskonta likme (72), ko piemēro Grieķijai atbalsta piešķiršanas laikā un kas attiecīgi bija 4,43 % 2004. gadā un 4,08 % 2005. gadā. Maksimālā iespējamā atbalsta intensitāte tādējādi ir attiecīgi 37,05 % un 36,89 % (73).

II.7.   Atbalsta uzkrāšana

| (24) | Likums 3220/2004 skaidri izslēdz iespēju uzkrāt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Likumu 2601/1998. Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka nav citu atbalsta shēmu, kuras atbalstītu tās pašas attaisnotās izmaksas. |
| --- | --- |

(24)

Likums 3220/2004 skaidri izslēdz iespēju uzkrāt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Likumu 2601/1998. Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka nav citu atbalsta shēmu, kuras atbalstītu tās pašas attaisnotās izmaksas.

II.8.   Shēmas darbības laiks un budžets

| (25) | Uzņēmumi, kas minēti Likuma 2601/1998 3. pantā, saskaņā ar Likuma 3220/2004 2. pantu var izveidot īpašas ar nodokli neapliekamas rezerves no peļņas, kas uzkrāta tikai 2003. gadā un 2004. gadā. Shēmas budžets nav minēts, un, tā kā shēma dod nodokļu priekšrocību, kopējie iepriekš zināmie valdības ieņēmumi nav ierobežoti un ir atkarīgi no iepriekšējās peļņas un attaisnotajiem ieguldījumiem, kas veikti 2005.–2007. gadā, un saistītajām prasībām. |
| --- | --- |

(25)

Uzņēmumi, kas minēti Likuma 2601/1998 3. pantā, saskaņā ar Likuma 3220/2004 2. pantu var izveidot īpašas ar nodokli neapliekamas rezerves no peļņas, kas uzkrāta tikai 2003. gadā un 2004. gadā. Shēmas budžets nav minēts, un, tā kā shēma dod nodokļu priekšrocību, kopējie iepriekš zināmie valdības ieņēmumi nav ierobežoti un ir atkarīgi no iepriekšējās peļņas un attaisnotajiem ieguldījumiem, kas veikti 2005.–2007. gadā, un saistītajām prasībām.

III.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (26) | Komisija uzskatīja, ka atbalsta shēma, par kuru tā nav informēta, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tajā ietverti valsts resursi, tā dod priekšrocību saņēmējam, tā ir selektīva un ietekmē tirdzniecību. Tā kā pasākums bija jauns un tika ieviests, iepriekš neinformējot Komisiju, tas bija nelikumīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(26)

Komisija uzskatīja, ka atbalsta shēma, par kuru tā nav informēta, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tajā ietverti valsts resursi, tā dod priekšrocību saņēmējam, tā ir selektīva un ietekmē tirdzniecību. Tā kā pasākums bija jauns un tika ieviests, iepriekš neinformējot Komisiju, tas bija nelikumīgs atbalsts.

| (27) | Komisija pārbaudīja shēmu, ņemot vērā EK līguma 87. pantu, un jo īpaši saskaņā ar īpašiem valsts atbalsta noteikumiem, ja tādus piemēro. Komisijai bija nopietnas bažas par to, vai pasākums atbilst kādu piemērojamo noteikumu kritērijiem, un attiecīgi par pasākuma saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pārbaudīja shēmu, ņemot vērā EK līguma 87. pantu, un jo īpaši saskaņā ar īpašiem valsts atbalsta noteikumiem, ja tādus piemēro. Komisijai bija nopietnas bažas par to, vai pasākums atbilst kādu piemērojamo noteikumu kritērijiem, un attiecīgi par pasākuma saderību ar kopējo tirgu.

IV.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

| (28) | Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija (še turpmāk “FGI”) iesniedza apsvērumus kā ieinteresēta trešā persona. |
| --- | --- |

(28)

Grieķijas Rūpniecības uzņēmumu federācija (še turpmāk “FGI”) iesniedza apsvērumus kā ieinteresēta trešā persona.

| (29) | FGI vispirms iebilda, ka Komisija ievērojami ierobežojusi tās tiesības, noraidot pieprasījumu pagarināt apsvērumu iesniegšanai paredzēto laiku. |
| --- | --- |

(29)

FGI vispirms iebilda, ka Komisija ievērojami ierobežojusi tās tiesības, noraidot pieprasījumu pagarināt apsvērumu iesniegšanai paredzēto laiku.

| (30) | Pēc tam FGI iebilda, ka šis ir vispārīga rakstura, nevis selektīvs pasākums. Pat ja daži pasākuma aspekti ir selektīvi, ar nodokli neapliekamās rezerves izveidotas, lai atbalstītu ikviena uzņēmuma īpašus ieguldījumu izmaksu veidus, tādējādi pasākums uzskatāms par vispārīgu nodokļu pasākumu. |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam FGI iebilda, ka šis ir vispārīga rakstura, nevis selektīvs pasākums. Pat ja daži pasākuma aspekti ir selektīvi, ar nodokli neapliekamās rezerves izveidotas, lai atbalstītu ikviena uzņēmuma īpašus ieguldījumu izmaksu veidus, tādējādi pasākums uzskatāms par vispārīgu nodokļu pasākumu.

| (31) | Pēc tam FGI apgalvoja, ka pasākums ir pastāvošs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta nozīmē. Attiecībā uz federāciju Likums 3220/2004 tikai pieņem metodi tādu rezervju izveidošanai, kuras ir tādas valsts atbalsta shēmas daļa, kas izveidota ar Likumu 2601/1998 un ko apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(31)

Pēc tam FGI apgalvoja, ka pasākums ir pastāvošs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta nozīmē. Attiecībā uz federāciju Likums 3220/2004 tikai pieņem metodi tādu rezervju izveidošanai, kuras ir tādas valsts atbalsta shēmas daļa, kas izveidota ar Likumu 2601/1998 un ko apstiprinājusi Komisija.

| (32) | FGI uzskatīja, ka Likums 3220/2004 ievieš tehnisku pielāgojumu, t.i., iespēju izveidot ar nodokli neapliekamas rezerves pirms ieguldījuma veikšanas, tam nav noteiktas ietekmes uz shēmas darbības jomu, apjomu vai ietekmi. |
| --- | --- |

(32)

FGI uzskatīja, ka Likums 3220/2004 ievieš tehnisku pielāgojumu, t.i., iespēju izveidot ar nodokli neapliekamas rezerves pirms ieguldījuma veikšanas, tam nav noteiktas ietekmes uz shēmas darbības jomu, apjomu vai ietekmi.

| (33) | FGI arī uzskatīja, ka nekas no Komisijas norādītā (t.i., ka pastāv liela saņēmēju grupa, ir budžeta palielinājums, ir lielāka apjoma ieguldījumi) nav rezervju izveides metodes maiņas tieši radītas sekas. |
| --- | --- |

(33)

FGI arī uzskatīja, ka nekas no Komisijas norādītā (t.i., ka pastāv liela saņēmēju grupa, ir budžeta palielinājums, ir lielāka apjoma ieguldījumi) nav rezervju izveides metodes maiņas tieši radītas sekas.

| (34) | FGI uzskatīja, ka, pat ja citas Likuma 3220/2004 ieviestās izmaiņas uzskatāmas par jaunu atbalstu, tās uzskatāmas par pastāvošās atbalsta shēmas atdalāmu grozījumu. Šādā gadījumā jāinformē tikai par attiecīgajiem jaunajiem noteikumiem un nav jāmaina grozītās shēmas kā pastāvoša atbalsta klasifikācija (74). |
| --- | --- |

(34)

FGI uzskatīja, ka, pat ja citas Likuma 3220/2004 ieviestās izmaiņas uzskatāmas par jaunu atbalstu, tās uzskatāmas par pastāvošās atbalsta shēmas atdalāmu grozījumu. Šādā gadījumā jāinformē tikai par attiecīgajiem jaunajiem noteikumiem un nav jāmaina grozītās shēmas kā pastāvoša atbalsta klasifikācija (74).

| (35) | FGI uzskatīja, ka domu gājiens lēmumā par uzsākšanu nav skaidrs un ir apšaubāms un, ciktāl Komisija pamatojusi savu lēmumu ar citiem faktoriem, tā nav pildījusi savu pienākumu norādīt iemeslus saskaņā ar EK līguma 253. pantu. |
| --- | --- |

(35)

FGI uzskatīja, ka domu gājiens lēmumā par uzsākšanu nav skaidrs un ir apšaubāms un, ciktāl Komisija pamatojusi savu lēmumu ar citiem faktoriem, tā nav pildījusi savu pienākumu norādīt iemeslus saskaņā ar EK līguma 253. pantu.

| (36) | FGI kritizē faktu, ka lēmums par procedūras uzsākšanu nepaskaidro atbalsta intensitātes aprēķinu, lai ļautu to salīdzināt ar atbalsta intensitāti, kas izriet no Likuma 2601/1998. |
| --- | --- |

(36)

FGI kritizē faktu, ka lēmums par procedūras uzsākšanu nepaskaidro atbalsta intensitātes aprēķinu, lai ļautu to salīdzināt ar atbalsta intensitāti, kas izriet no Likuma 2601/1998.

| (37) | Tad FGI apstrīdēja, ka, pat ja Komisija uzskata, ka par atdalāmu grozījumu jāziņo kā par jaunu atbalstu, tā saderība jānovērtē attiecībā uz katru saņēmēju katrā gadījumā (75). To veicot, Komisijai jo īpaši jāņem vērā tās iepriekšējais lēmums, kurā Likums 2601/1998 uzskatīts par saderīgu atbalstu, jo tas ir ietvars, kuru nevar grozīt šī procedūra. |
| --- | --- |

(37)

Tad FGI apstrīdēja, ka, pat ja Komisija uzskata, ka par atdalāmu grozījumu jāziņo kā par jaunu atbalstu, tā saderība jānovērtē attiecībā uz katru saņēmēju katrā gadījumā (75). To veicot, Komisijai jo īpaši jāņem vērā tās iepriekšējais lēmums, kurā Likums 2601/1998 uzskatīts par saderīgu atbalstu, jo tas ir ietvars, kuru nevar grozīt šī procedūra.

V.   GRIEĶIJAS APSVĒRUMI

V.1.   Likums 3220/2004 ir pastāvošs atbalsts

| (38) | Tas, ka pārbaudāmo atbalstu iepriekšējā Likumā 2601/1998 ieviesa cits likums, Grieķijas valsts iestādēm nebija pietiekams pamatojums, lai šo atbalstu uzskatītu par jaunu saskaņā ar Tiesas precedenta tiesībām (76). |
| --- | --- |

(38)

Tas, ka pārbaudāmo atbalstu iepriekšējā Likumā 2601/1998 ieviesa cits likums, Grieķijas valsts iestādēm nebija pietiekams pamatojums, lai šo atbalstu uzskatītu par jaunu saskaņā ar Tiesas precedenta tiesībām (76).

| (39) | Grieķija uzskata, ka Likuma 3220/2004 2. panta 2. punkts nemaina laiku, kurā tiek veikts ieguldījums. |
| --- | --- |

(39)

Grieķija uzskata, ka Likuma 3220/2004 2. panta 2. punkts nemaina laiku, kurā tiek veikts ieguldījums.

| (40) | Turklāt Grieķija uzskata, ka, mainot laiku, kurā uzņēmums veido rezerves, netiek tieši ietekmēta saņēmēju grupas palielināšanās. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Grieķija uzskata, ka, mainot laiku, kurā uzņēmums veido rezerves, netiek tieši ietekmēta saņēmēju grupas palielināšanās.

| (41) | Grieķija arī uzskata, ka nav tiešas saistības starp saņēmēju loka paplašināšanos un konkurences kropļošanu. |
| --- | --- |

(41)

Grieķija arī uzskata, ka nav tiešas saistības starp saņēmēju loka paplašināšanos un konkurences kropļošanu.

| (42) | Grieķijas valsts iestādes arī uzskata, ka uzņēmumi, kuri gūst labumu no Likuma 3220/2004, jāsadala divās kategorijās:






  — | uzņēmumi, kuri jau ir tiesīgi veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu saskaņā ar Likumā 2601/1998 noteikto shēmu. Šādā gadījumā nav jaunas ekonomiskas priekšrocības, tādēļ atbalstu uzskata par pastāvošu atbalstu. Tādējādi nepiemēro pienākumu paziņot un nevar runāt par līdzekļu atgūšanu, |
| --- | --- | --- |

(42)

Grieķijas valsts iestādes arī uzskata, ka uzņēmumi, kuri gūst labumu no Likuma 3220/2004, jāsadala divās kategorijās:

—

uzņēmumi, kuri jau ir tiesīgi veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu saskaņā ar Likumā 2601/1998 noteikto shēmu. Šādā gadījumā nav jaunas ekonomiskas priekšrocības, tādēļ atbalstu uzskata par pastāvošu atbalstu. Tādējādi nepiemēro pienākumu paziņot un nevar runāt par līdzekļu atgūšanu,

| — | uzņēmumi, kurus nedrīkstēja iekļaut Likumā 2601/1998 un attiecībā uz kuriem pasākumu varēja uzskatīt par jaunu atbalstu; ņemot vērā šo, saderību ar EK līguma noteikumiem izvērtē katrā konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

—

uzņēmumi, kurus nedrīkstēja iekļaut Likumā 2601/1998 un attiecībā uz kuriem pasākumu varēja uzskatīt par jaunu atbalstu; ņemot vērā šo, saderību ar EK līguma noteikumiem izvērtē katrā konkrētajā gadījumā.

| (43) | Visbeidzot Grieķija iebilda, ka Komisijas minētie iemesli, aprakstot Likuma 3220/2004 ieviesto pasākumu kā jaunu valsts atbalstu, ir neskaidri un neatbilstīgi, un tādējādi tiek pārkāpts EK līguma 253. pants. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot Grieķija iebilda, ka Komisijas minētie iemesli, aprakstot Likuma 3220/2004 ieviesto pasākumu kā jaunu valsts atbalstu, ir neskaidri un neatbilstīgi, un tādējādi tiek pārkāpts EK līguma 253. pants.

V.2.   Iespēja iekļaut pasākumu esošās Kopienas pamatnostādnēs par saderīgu valsts atbalstu

| (44) | Grieķijas valsts iestādes uzskata, ka ieguldījumi no rezervju fonda, kas nav aplikts ar nodokli, ir attaisnoti, lai tos iekļautu šādās pamatnostādnēs par pieļaujamu valsts atbalstu:






  — | Komisijas paziņojumā par de minimis atbalstu (77), |
| --- | --- | --- |

(44)

Grieķijas valsts iestādes uzskata, ka ieguldījumi no rezervju fonda, kas nav aplikts ar nodokli, ir attaisnoti, lai tos iekļautu šādās pamatnostādnēs par pieļaujamu valsts atbalstu:

—

Komisijas paziņojumā par de minimis atbalstu (77),

| — | Valsts reģionālā atbalsta vadlīnijās (“RAG”) (78), |
| --- | --- |

—

Valsts reģionālā atbalsta vadlīnijās (“RAG”) (78),

| — | Daudznozaru pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem (“MSF”) (79), |
| --- | --- |

—

Daudznozaru pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem (“MSF”) (79),

| — | EBTA Uzraudzības iestādes 2001. gada 23. maija Lēmumā Nr. 152/01/COL, ar kuru tiek pārskatītas vadlīnijas par EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbalstam vides aizsardzībai (80) (“vides vadlīnijas”), |
| --- | --- |

—

EBTA Uzraudzības iestādes 2001. gada 23. maija Lēmumā Nr. 152/01/COL, ar kuru tiek pārskatītas vadlīnijas par EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbalstam vides aizsardzībai (80) (“vides vadlīnijas”),

| — | Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (81) (“R&D pamatnostādnes”), |
| --- | --- |

—

Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (81) (“R&D pamatnostādnes”),

| — | Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. panta un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (82) (“apmācības BER”), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. panta un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (82) (“apmācības BER”),

| — | Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. panta un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (83) (“MVU BER”), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. panta un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (83) (“MVU BER”),

| — | Kopienas vadlīnijās attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (84), |
| --- | --- |

—

Kopienas vadlīnijās attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (84),

| — | pamatnostādnēs valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (85). |
| --- | --- |

—

pamatnostādnēs valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (85).

| (45) | Atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un eksporta atbalsts ir izslēgti, un Grieķijā dibināti ārvalstu uzņēmumi var izmantot attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(45)

Atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un eksporta atbalsts ir izslēgti, un Grieķijā dibināti ārvalstu uzņēmumi var izmantot attiecīgo pasākumu.

| (46) | Grieķijas valsts iestādes savai atbildei pievienoja likuma projekta priekšlikumu iekļaut pasākumu esošās pamatnostādnēs par valsts atbalstu. Tās iesaka ar nodokli neaplikto rezervju fondu retroaktīvi uzskatīt par valsts atbalstu un izveidot valsts iestādi, kura pārbaudītu ex post katra atsevišķā gadījuma atbilstību Kopienas valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(46)

Grieķijas valsts iestādes savai atbildei pievienoja likuma projekta priekšlikumu iekļaut pasākumu esošās pamatnostādnēs par valsts atbalstu. Tās iesaka ar nodokli neaplikto rezervju fondu retroaktīvi uzskatīt par valsts atbalstu un izveidot valsts iestādi, kura pārbaudītu ex post katra atsevišķā gadījuma atbilstību Kopienas valsts atbalsta noteikumiem.

V.3.   Informācija par ieguldījumiem, uz kuriem attiecas Kopienas valsts atbalsta noteikumi

| (47) | Saskaņā ar Grieķijas valsts iestāžu teikto 3 315 uzņēmumi ir saņēmuši summu, kas mazāka par EUR 100 000, tādējādi var uzskatīt, ka šie gadījumi iekļauti de minimis shēmā. Attiecībā uz pārējiem 320 uzņēmumiem uzsākta un turpinās katra atsevišķā gadījuma pārbaude. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Grieķijas valsts iestāžu teikto 3 315 uzņēmumi ir saņēmuši summu, kas mazāka par EUR 100 000, tādējādi var uzskatīt, ka šie gadījumi iekļauti de minimis shēmā. Attiecībā uz pārējiem 320 uzņēmumiem uzsākta un turpinās katra atsevišķā gadījuma pārbaude.

| (48) | Pamatojoties uz jau pabeigtajām pārbaudēm, ieguldījumi, kurus Grieķijas valsts iestādes uzskata par tādiem, kas var atbilst RAG, veido:






  — | visu ar nodokli neapliekamo rezervju fondu 84 uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

(48)

Pamatojoties uz jau pabeigtajām pārbaudēm, ieguldījumi, kurus Grieķijas valsts iestādes uzskata par tādiem, kas var atbilst RAG, veido:

—

visu ar nodokli neapliekamo rezervju fondu 84 uzņēmumiem,

| — | rezervju fonda daļu 103 uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

rezervju fonda daļu 103 uzņēmumiem.

V.4.   Finansiālās sekas Komisijas negatīvam lēmumam šajā jautājumā

| (49) | Grieķijas valsts iestādes uzskata, ka negatīvs lēmums un tam sekojošā summu atgūšana būtu graujoša valstij. Grieķijas valsts iestādes iesaka, ka saskaņā ar EKT praksi tā īpašos gadījumos var ņemt vērā sava sprieduma smagās finansiālās sekas un tās ierobežot (86). |
| --- | --- |

(49)

Grieķijas valsts iestādes uzskata, ka negatīvs lēmums un tam sekojošā summu atgūšana būtu graujoša valstij. Grieķijas valsts iestādes iesaka, ka saskaņā ar EKT praksi tā īpašos gadījumos var ņemt vērā sava sprieduma smagās finansiālās sekas un tās ierobežot (86).

VI.   NOVĒRTĒJUMS

VI.1.   Atbilstība valsts atbalstam

| (50) | Komisija uzskata, ka pārbaudāmais pasākums atbilst visiem četriem kopējiem nosacījumiem, lai to uzskatītu par atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kā tas jau precīzāk paskaidrots Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu īstenošanu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar tiešiem uzņēmumu nodokļiem (87). |
| --- | --- |

(50)

Komisija uzskata, ka pārbaudāmais pasākums atbilst visiem četriem kopējiem nosacījumiem, lai to uzskatītu par atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kā tas jau precīzāk paskaidrots Komisijas paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu īstenošanu attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar tiešiem uzņēmumu nodokļiem (87).

| (51) | Tiesa konsekventi uzskata, ka pasākums, ar kura palīdzību valsts iestādes piešķir dažiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļiem, pat ja tas sevī neietver valsts resursu pārvedumu, nostāda personas, kurām atbrīvojumu piemēro daudz labvēlīgākā finanšu situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, un tādējādi tas uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (88). |
| --- | --- |

(51)

Tiesa konsekventi uzskata, ka pasākums, ar kura palīdzību valsts iestādes piešķir dažiem uzņēmumiem atbrīvojumu no nodokļiem, pat ja tas sevī neietver valsts resursu pārvedumu, nostāda personas, kurām atbrīvojumu piemēro daudz labvēlīgākā finanšu situācijā nekā citus nodokļu maksātājus, un tādējādi tas uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē (88).

VI.1.1.   Valsts resursi

| (52) | Pirmkārt, pasākums sevī ietver valsts resursus, jo Grieķijas valsts iepriekš nosaka tai piederošos nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(52)

Pirmkārt, pasākums sevī ietver valsts resursus, jo Grieķijas valsts iepriekš nosaka tai piederošos nodokļu ieņēmumus.

VI.1.2.   Priekšrocība

| (53) | Otrkārt, pasākums sniedz priekšrocību saņēmējiem, jo tie drīkst veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu no savas 2004. gada peļņas ne vairāk kā 35 % apmērā (2005. finanšu gadā) un ne vairāk kā 50 % par 2003. gadu (2004. finanšu gadā) no atlikušās peļņas pēc tam, kad atskaitīta 2002. gada peļņa (2003. finanšu gadā). Tas, ka saņēmēju peļņas daļa netiek aplikta ar nodokli, atbrīvo tos no maksām, kādas parasti tiek segtas no to budžeta. Ja rezervju fonds netiek izmantots un netiek noteikti procenti vai noteiktie procenti ir mazāki nekā Kopienas atsauces un diskonta likme par atlikto nodokļa maksājumu, starpību starp nodokļa parādu, tostarp saliktajiem atsauces procentiem un faktisko maksājamo summu arī var uzskatīt par labumu. |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, pasākums sniedz priekšrocību saņēmējiem, jo tie drīkst veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu no savas 2004. gada peļņas ne vairāk kā 35 % apmērā (2005. finanšu gadā) un ne vairāk kā 50 % par 2003. gadu (2004. finanšu gadā) no atlikušās peļņas pēc tam, kad atskaitīta 2002. gada peļņa (2003. finanšu gadā). Tas, ka saņēmēju peļņas daļa netiek aplikta ar nodokli, atbrīvo tos no maksām, kādas parasti tiek segtas no to budžeta. Ja rezervju fonds netiek izmantots un netiek noteikti procenti vai noteiktie procenti ir mazāki nekā Kopienas atsauces un diskonta likme par atlikto nodokļa maksājumu, starpību starp nodokļa parādu, tostarp saliktajiem atsauces procentiem un faktisko maksājamo summu arī var uzskatīt par labumu.

| (54) | Grieķijas tiesību akti nosaka, ka neizmantotu rezervju fondu apliek ar nodokli, izmantojot likumīgu procentu likmi. Likumīga procentu likme ir vismaz 1 % mēnesī par maksājamo summu, kas ir vismaz 12 % gadā un tādēļ daudz lielāka nekā atsauces likme, kas ir 4,43 % 2004. gadā piešķirtam atbalstam un 4,08 % 2005. gadā piešķirtam atbalstam (89). Attiecīgi valsts iepriekš noteiktie nodokļu ieņēmumi, kas ieskaitīti fondā un aplikti ar nodokli, izmantojot likumīgo procentu likmi, nav uzskatāmi par priekšrocību un tādējādi nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo pēc sava rakstura nav izdevīgāki par kādu no aizdevumiem pēc tirgus likmes, kura aizdevumiem grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem tiek pieņemta, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par atsauces un diskonta likmes metodes noteikšanu (90) un veido summu līdz atsauces likmei, kam, iespējams, pieskaita 400 bāzes punktus vai vairāk, ja saistības nav nodrošinātas. |
| --- | --- |

(54)

Grieķijas tiesību akti nosaka, ka neizmantotu rezervju fondu apliek ar nodokli, izmantojot likumīgu procentu likmi. Likumīga procentu likme ir vismaz 1 % mēnesī par maksājamo summu, kas ir vismaz 12 % gadā un tādēļ daudz lielāka nekā atsauces likme, kas ir 4,43 % 2004. gadā piešķirtam atbalstam un 4,08 % 2005. gadā piešķirtam atbalstam (89). Attiecīgi valsts iepriekš noteiktie nodokļu ieņēmumi, kas ieskaitīti fondā un aplikti ar nodokli, izmantojot likumīgo procentu likmi, nav uzskatāmi par priekšrocību un tādējādi nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo pēc sava rakstura nav izdevīgāki par kādu no aizdevumiem pēc tirgus likmes, kura aizdevumiem grūtībās nenonākušiem uzņēmumiem tiek pieņemta, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu par atsauces un diskonta likmes metodes noteikšanu (90) un veido summu līdz atsauces likmei, kam, iespējams, pieskaita 400 bāzes punktus vai vairāk, ja saistības nav nodrošinātas.

VI.1.3.   Selektīvais raksturs

| (55) | Treškārt, pasākumam ir selektīvs raksturs, jo tas ir labvēlīgs tikai tādiem uzņēmumiem, kuri veic Likuma 2601/1998 3. pantā minēto darbību. Tikai uzņēmumi uzskaitītajās nozarēs, pretstatā nozarēm, kuras nav iekļautas sarakstā, var gūt labumu no pasākuma. Turklāt saskaņā ar Likuma 2601/1998 3. pantu dažām nozarēm nepieciešami sekundāri tiesību akti, lai tās būtu tiesīgas saņemt priekšrocības. Saskaņā ar Grieķijas valsts iestāžu teikto šādi sekundāri tiesību akti nav pieņemti. Visbeidzot, katrai nozarei piemēro atšķirīgu atbilstīgo darbību sarakstu, kā rezultātā uzņēmumi, kuri darbojas atšķirīgās nozarēs, gūst labumu dažādā apmērā. Tādējādi pasākumam ir selektīvs raksturs pat attiecībā uz Likuma 2601/1998 3. pantā minētajām nozarēm. Tādēļ Grieķijas valsts iestāžu un trešās personas apgalvojums par to, ka šī shēma uzskatāma par vispārīgu nodokļu pasākumu, nav pamatots. |
| --- | --- |

(55)

Treškārt, pasākumam ir selektīvs raksturs, jo tas ir labvēlīgs tikai tādiem uzņēmumiem, kuri veic Likuma 2601/1998 3. pantā minēto darbību. Tikai uzņēmumi uzskaitītajās nozarēs, pretstatā nozarēm, kuras nav iekļautas sarakstā, var gūt labumu no pasākuma. Turklāt saskaņā ar Likuma 2601/1998 3. pantu dažām nozarēm nepieciešami sekundāri tiesību akti, lai tās būtu tiesīgas saņemt priekšrocības. Saskaņā ar Grieķijas valsts iestāžu teikto šādi sekundāri tiesību akti nav pieņemti. Visbeidzot, katrai nozarei piemēro atšķirīgu atbilstīgo darbību sarakstu, kā rezultātā uzņēmumi, kuri darbojas atšķirīgās nozarēs, gūst labumu dažādā apmērā. Tādējādi pasākumam ir selektīvs raksturs pat attiecībā uz Likuma 2601/1998 3. pantā minētajām nozarēm. Tādēļ Grieķijas valsts iestāžu un trešās personas apgalvojums par to, ka šī shēma uzskatāma par vispārīgu nodokļu pasākumu, nav pamatots.

VI.1.4.   Ietekme uz tirdzniecību un konkurences kropļošana

| (56) | Ceturtkārt, pasākums ietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā pasākums dod priekšrocību saņēmējiem, tas var izjaukt vai apdraudēt konkurenci. Turklāt uz Likuma 2601/1998 3. pantā minētajām darbībām patiesi attiecas tirdzniecība Kopienā. Tādējādi pasākuma saņēmēji netiek izslēgti no tādu uzņēmumu loka, kuru veiktā ekonomiskā darbība ir saistīta ar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi atbalsta shēma var ietekmēt tirdzniecību un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(56)

Ceturtkārt, pasākums ietekmē konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tā kā pasākums dod priekšrocību saņēmējiem, tas var izjaukt vai apdraudēt konkurenci. Turklāt uz Likuma 2601/1998 3. pantā minētajām darbībām patiesi attiecas tirdzniecība Kopienā. Tādējādi pasākuma saņēmēji netiek izslēgti no tādu uzņēmumu loka, kuru veiktā ekonomiskā darbība ir saistīta ar tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi atbalsta shēma var ietekmēt tirdzniecību un kropļot konkurenci.

VI.1.5.   Secinājums

| (57) | No iepriekš teiktā izriet, ka attiecīgais pasākums uzskatāms par shēmu, kas piešķir valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Ir svarīgi arī atcerēties, ka Komisija jau pieprasījusi atzīt Likumu 2601/1998, uz kuru atsaucas Grieķijas valsts iestādes par valsts atbalsta shēmu, tomēr to uzskatīja par saderīgu (91). |
| --- | --- |

(57)

No iepriekš teiktā izriet, ka attiecīgais pasākums uzskatāms par shēmu, kas piešķir valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Ir svarīgi arī atcerēties, ka Komisija jau pieprasījusi atzīt Likumu 2601/1998, uz kuru atsaucas Grieķijas valsts iestādes par valsts atbalsta shēmu, tomēr to uzskatīja par saderīgu (91).

VI.2.   Shēmas kvalificēšana par nelikumīgu atbalstu

| (58) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunktu “nelikumīgs atbalsts” ir jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot līguma 93. panta 3. punktu [pašreizējo 88. panta 3. punktu]. Saskaņā ar tās pašas regulas 1. panta c) apakšpunktu “jauns atbalsts” ir visu veidu atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunktu “nelikumīgs atbalsts” ir jauns atbalsts, kas ieviests, pārkāpjot līguma 93. panta 3. punktu [pašreizējo 88. panta 3. punktu]. Saskaņā ar tās pašas regulas 1. panta c) apakšpunktu “jauns atbalsts” ir visu veidu atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi.

| (59) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi pastāvoša atbalsta grozījumi kā tādi klasificējami kā jauns atbalsts, un tikai tad, kad grozījums ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, to pārveido par jaunu atbalsta shēmu. Nav pamatoti pastāvošas shēmas grozījumi, ja jaunais elements ir nepārprotami atdalāms no sākotnējās shēmas (92). |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi pastāvoša atbalsta grozījumi kā tādi klasificējami kā jauns atbalsts, un tikai tad, kad grozījums ietekmē sākotnējās shēmas faktisko būtību, to pārveido par jaunu atbalsta shēmu. Nav pamatoti pastāvošas shēmas grozījumi, ja jaunais elements ir nepārprotami atdalāms no sākotnējās shēmas (92).

| (60) | Tomēr šis pasākums nozīmē vairākas būtiskas procedūras un svarīgas atšķirības. |
| --- | --- |

(60)

Tomēr šis pasākums nozīmē vairākas būtiskas procedūras un svarīgas atšķirības.

VI.2.1.   Procedūras maiņa

| (61) | Pirmkārt, šis pasākums nav vienkārša pastāvošo pasākumu nomaiņa, bet gan jauns atsevišķs pasākums, jo tas ne atceļ, ne aizvieto kādu iepriekšēju pasākumu. Turklāt pasākumu piemērojamības periodi nebija secīgi. |
| --- | --- |

(61)

Pirmkārt, šis pasākums nav vienkārša pastāvošo pasākumu nomaiņa, bet gan jauns atsevišķs pasākums, jo tas ne atceļ, ne aizvieto kādu iepriekšēju pasākumu. Turklāt pasākumu piemērojamības periodi nebija secīgi.

| (62) | Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar iepriekš teikto Likuma 3220/2004 2. punkts galvenokārt paredzēts kā Likuma 2601/1998 papildinājums, ko Komisija 1999. gadā lietas NN 59/A/1998 ietvaros apstiprināja kā valsts reģionālās attīstības sistēmu saskaņā ar RAG
   (93). Jānorāda, ka Likums 2601/1998 atcelts 2005. gada februārī. Tomēr Komisija norāda, ka šis pasākums ir jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(62)

Grieķijas valsts iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar iepriekš teikto Likuma 3220/2004 2. punkts galvenokārt paredzēts kā Likuma 2601/1998 papildinājums, ko Komisija 1999. gadā lietas NN 59/A/1998 ietvaros apstiprināja kā valsts reģionālās attīstības sistēmu saskaņā ar RAG
   (93). Jānorāda, ka Likums 2601/1998 atcelts 2005. gada februārī. Tomēr Komisija norāda, ka šis pasākums ir jauns atbalsts.

| (63) | Pirmkārt, Likumu 3220/2004 piemēro projektu kopumam vairākās nozarēs. Tas attiecas uz atbilstīgu uzņēmumu un projektu sarakstu, kas norādīts Likuma 2601/1998 3. pantā. Tomēr tajā nav skaidri pateikts, ka tas ir minētā tiesību akta grozījums. Turklāt divi noteikumi bija spēkā paralēli, jo Likums 3220/04 stājās spēkā 2004. gada 28. janvārī un Likumā 2601/1998 paredzētais atbalsta pasākums beidzās 2004. gada 23. decembrī, savukārt Likumu 2601/1998 atcēla 2005. gada februārī. Visbeidzot, kaut gan nepārklājās periodi, kad tika izveidots rezervju fonds saskaņā ar abām shēmām, pārklājās periodi, kuru laikā piemēroja pasākumus, jo abus likumus piemēroja 2003. gada un 2004. gada peļņai. Tas, ka abus pasākumus piemēroja paralēli, uzskatāmi parāda, ka viens ne grozīja, ne aizstāja otru. Tādēļ pagaidām šis pasākums vienkārši neaizstāj un neturpina pasākumu, kas apstiprināts ar NN 59/A/1998 (94), bet ir atsevišķa atbalsta shēma. |
| --- | --- |

(63)

Pirmkārt, Likumu 3220/2004 piemēro projektu kopumam vairākās nozarēs. Tas attiecas uz atbilstīgu uzņēmumu un projektu sarakstu, kas norādīts Likuma 2601/1998 3. pantā. Tomēr tajā nav skaidri pateikts, ka tas ir minētā tiesību akta grozījums. Turklāt divi noteikumi bija spēkā paralēli, jo Likums 3220/04 stājās spēkā 2004. gada 28. janvārī un Likumā 2601/1998 paredzētais atbalsta pasākums beidzās 2004. gada 23. decembrī, savukārt Likumu 2601/1998 atcēla 2005. gada februārī. Visbeidzot, kaut gan nepārklājās periodi, kad tika izveidots rezervju fonds saskaņā ar abām shēmām, pārklājās periodi, kuru laikā piemēroja pasākumus, jo abus likumus piemēroja 2003. gada un 2004. gada peļņai. Tas, ka abus pasākumus piemēroja paralēli, uzskatāmi parāda, ka viens ne grozīja, ne aizstāja otru. Tādēļ pagaidām šis pasākums vienkārši neaizstāj un neturpina pasākumu, kas apstiprināts ar NN 59/A/1998 (94), bet ir atsevišķa atbalsta shēma.

| (64) | Otrkārt, mainīta valsts atbalsta piešķiršanas procedūra, kas rada sekas attiecībā uz nosacījumiem, kas uzņēmumiem jāievēro atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(64)

Otrkārt, mainīta valsts atbalsta piešķiršanas procedūra, kas rada sekas attiecībā uz nosacījumiem, kas uzņēmumiem jāievēro atbalsta saņemšanai.

| (65) | Likums 2601/1998 nosaka, ka atbalsta saņemšanai jāpiesakās Grieķijas valsts iestādēs un tām jāapstiprina pieteikums pirms atbalsta piešķiršanas. Saskaņā ar Likuma 2601/1998 (95) apstiprinājuma lēmumu Grieķijas valsts iestādes pašas apņēmušās pārbaudīt atbalsta uzkrāšanas un apvienošanas robežas, ievērojot 1996. gada R&D pamatnostādnes, 1994. gada vides pamatnostādnes, transporta iekārtu izslēgšanu transporta nozarē un eksporta atbalsta izslēgšanu. Turklāt valsts iestādēm bija pienākums un iespēja pēc pieteikuma saņemšanas pārbaudīt šos jautājumus. |
| --- | --- |

(65)

Likums 2601/1998 nosaka, ka atbalsta saņemšanai jāpiesakās Grieķijas valsts iestādēs un tām jāapstiprina pieteikums pirms atbalsta piešķiršanas. Saskaņā ar Likuma 2601/1998 (95) apstiprinājuma lēmumu Grieķijas valsts iestādes pašas apņēmušās pārbaudīt atbalsta uzkrāšanas un apvienošanas robežas, ievērojot 1996. gada R&D pamatnostādnes, 1994. gada vides pamatnostādnes, transporta iekārtu izslēgšanu transporta nozarē un eksporta atbalsta izslēgšanu. Turklāt valsts iestādēm bija pienākums un iespēja pēc pieteikuma saņemšanas pārbaudīt šos jautājumus.

| (66) | Saskaņā ar Likumu 3220/2004 drīkstēja izveidot īpašu ar nodokli neapliekamu rezervju fondu, tieši pamatojoties uz ienākuma nodokļa noteikumiem, un saņēmējam nebija pienākuma Grieķijas valsts iestādēm norādīt specifisku informāciju par atbilstīgām darbībām. Tāpat Grieķijas valsts iestādēm nebija iespējas atteikt atbalstu, pamatojoties uz pašu veikto apņemšanos procedūras ietvaros, kā rezultātā tika apstiprināts atbalsts, ko piešķīra saskaņā ar Likumu 2601/1998. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Likumu 3220/2004 drīkstēja izveidot īpašu ar nodokli neapliekamu rezervju fondu, tieši pamatojoties uz ienākuma nodokļa noteikumiem, un saņēmējam nebija pienākuma Grieķijas valsts iestādēm norādīt specifisku informāciju par atbilstīgām darbībām. Tāpat Grieķijas valsts iestādēm nebija iespējas atteikt atbalstu, pamatojoties uz pašu veikto apņemšanos procedūras ietvaros, kā rezultātā tika apstiprināts atbalsts, ko piešķīra saskaņā ar Likumu 2601/1998.

| (67) | Saskaņā ar lēmumu, ar kuru apstiprināja Likumu 2601/1998, Grieķijas valsts iestādēm vajadzēja apstiprināt ieguldījuma pabeigšanu, lai ļautu veidot ar nodokli neapliekamo rezervju fondu. Tādējādi saņēmējiem bija vispirms jāizmanto pašu finansēšanas avoti un tikai tad tie varēja būt tiesīgi saņemt atbalstu. Šāds pienākums nav atrodams Likumā 3220/2004. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar lēmumu, ar kuru apstiprināja Likumu 2601/1998, Grieķijas valsts iestādēm vajadzēja apstiprināt ieguldījuma pabeigšanu, lai ļautu veidot ar nodokli neapliekamo rezervju fondu. Tādējādi saņēmējiem bija vispirms jāizmanto pašu finansēšanas avoti un tikai tad tie varēja būt tiesīgi saņemt atbalstu. Šāds pienākums nav atrodams Likumā 3220/2004.

| (68) | Attiecībā uz Grieķijas valsts iestāžu izteikto iebildi par to, ka vismaz dažos gadījumos atbalstu varēja saņemt saskaņā ar Likumu 2601/1998, jāatzīmē, ka šī iebilde nav būtiska, jo procedūra saskaņā ar jauno pasākumu bija atšķirīga un vienkāršāka un tika paplašināti kritēriji atbalsta saņemšanai un labumi visiem iespējamiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz Grieķijas valsts iestāžu izteikto iebildi par to, ka vismaz dažos gadījumos atbalstu varēja saņemt saskaņā ar Likumu 2601/1998, jāatzīmē, ka šī iebilde nav būtiska, jo procedūra saskaņā ar jauno pasākumu bija atšķirīga un vienkāršāka un tika paplašināti kritēriji atbalsta saņemšanai un labumi visiem iespējamiem saņēmējiem.

VI.2.2.   Svarīgas izmaiņas

| (69) | Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas lēmumu lietā NN 59/A/1998 (96) Likums 2601/1998 paredzēja, ka attaisnots bija tikai sākotnējais ieguldījums, un vienīgais izņēmums bija atbalsts darbībai, pārceļoties uz rūpnieciskām teritorijām, bet saskaņā ar Likumu 3220/2004 var arī piešķirt atbalstu darbībai, tostarp ieguldījuma aizstāšanai, un citu atbalstu darbībai attiecībā uz jebkuru atbilstīgo darbību. Saskaņā ar Likumu 2601/1998 ieguldījums ar atbalstu jātur piecus gadus, bet Likuma 3220/2004 2. panta 9. punkts nosaka, ka jātur tikai 2. panta 2. punktā noteiktie ieguldījuma produkti vai pamatlīdzekļi un turēšanas periods ir trīs kalendārie gadi. |
| --- | --- |

(69)

Pirmkārt, saskaņā ar Komisijas lēmumu lietā NN 59/A/1998 (96) Likums 2601/1998 paredzēja, ka attaisnots bija tikai sākotnējais ieguldījums, un vienīgais izņēmums bija atbalsts darbībai, pārceļoties uz rūpnieciskām teritorijām, bet saskaņā ar Likumu 3220/2004 var arī piešķirt atbalstu darbībai, tostarp ieguldījuma aizstāšanai, un citu atbalstu darbībai attiecībā uz jebkuru atbilstīgo darbību. Saskaņā ar Likumu 2601/1998 ieguldījums ar atbalstu jātur piecus gadus, bet Likuma 3220/2004 2. panta 9. punkts nosaka, ka jātur tikai 2. panta 2. punktā noteiktie ieguldījuma produkti vai pamatlīdzekļi un turēšanas periods ir trīs kalendārie gadi.

| (70) | Turklāt Likums 2601/1998 nosaka, ka ir iespējami četri atbalsta veidi:






  a) | ar sākotnējo ieguldījumu saistītas tiešās dotācijas; |
| --- | --- | --- |

(70)

Turklāt Likums 2601/1998 nosaka, ka ir iespējami četri atbalsta veidi:

a)

ar sākotnējo ieguldījumu saistītas tiešās dotācijas;

| b) | procentu atlaide vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumiem (uz vismaz četriem gadiem), kurus piesaista sākotnējā ieguldījuma finansēšanai; |
| --- | --- |

b)

procentu atlaide vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumiem (uz vismaz četriem gadiem), kurus piesaista sākotnējā ieguldījuma finansēšanai;

| c) | dotācija, kas mazina jaunu iekārtu līzinga izmaksas; |
| --- | --- |

c)

dotācija, kas mazina jaunu iekārtu līzinga izmaksas;

| d) | nodokļu atvieglojumi, kā ar nodokli neapliekams fonds 40 % līdz 100 % apmērā – atkarībā no nozares un ģeogrāfiskā apgabala – no attaisnotajām ieguldījuma izmaksām. |
| --- | --- |

d)

nodokļu atvieglojumi, kā ar nodokli neapliekams fonds 40 % līdz 100 % apmērā – atkarībā no nozares un ģeogrāfiskā apgabala – no attaisnotajām ieguldījuma izmaksām.

| (71) | Likumā 3220/2004 nav noteikti pirmie trīs atbalsta veidi, kas minēti iepriekš 70. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Turklāt ar nodokli neapliekamās rezerves var izmantot visiem attaisnotajiem izdevumiem līdz 100 % apmērā, neatkarīgi no attaisnoto ieguldījumu izmaksu teritorijas un summas. |
| --- | --- |

(71)

Likumā 3220/2004 nav noteikti pirmie trīs atbalsta veidi, kas minēti iepriekš 70. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Turklāt ar nodokli neapliekamās rezerves var izmantot visiem attaisnotajiem izdevumiem līdz 100 % apmērā, neatkarīgi no attaisnoto ieguldījumu izmaksu teritorijas un summas.

| (72) | Otrkārt, tika mainīts periods, kurā izveidots ar nodokli neapliekamais fonds, salīdzinājumā ar laiku, kurā radās izdevumi par atbilstīgām darbībām. Ar nodokli neapliekamais rezervju fonds saskaņā ar Likumu 2601/1998 varēja tikt izveidots izdevumu veikšanas gadā vai līdz pat 10 gadiem vēlāk. Likumā 3220/2004 paredzētos fondus varēja izveidot viena līdz triju gadu laikā pirms veidojās izdevumi par atbilstīgām darbībām. Jaunais pasākums dod lielāku labumu naudas plūsmai, jo tādējādi uzņēmumi gūst labumu nodokļa atbrīvojuma veidā vēl pirms ieguldījuma veikšanas. Turklāt pasākuma darbība atšķirīgi ietekmē saņēmēju iespējas iesaistīties atbilstīgos projektos. Jaunās shēmas saņēmēju skaits var palielināties, kad tiem pievienosies tie uzņēmumi, kuriem saskaņā ar iepriekšējo pasākumu nebija pietiekamas likviditātes savu projektu finansēšanai avansā, bet kuri ar papildu nodokļu atbrīvojumu varētu to paveikt. Šajā sakarā nav būtiski, vai kopējais atbalsta vai labumu apjoms noteiktiem uzņēmumiem tiek palielināts. Tas, ka kopumā vispārīgie jaunā pasākuma nosacījumi ir mazāk ierobežojoši, ir pietiekami, lai izdarītu secinājumu par to, ka pasākums ir jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(72)

Otrkārt, tika mainīts periods, kurā izveidots ar nodokli neapliekamais fonds, salīdzinājumā ar laiku, kurā radās izdevumi par atbilstīgām darbībām. Ar nodokli neapliekamais rezervju fonds saskaņā ar Likumu 2601/1998 varēja tikt izveidots izdevumu veikšanas gadā vai līdz pat 10 gadiem vēlāk. Likumā 3220/2004 paredzētos fondus varēja izveidot viena līdz triju gadu laikā pirms veidojās izdevumi par atbilstīgām darbībām. Jaunais pasākums dod lielāku labumu naudas plūsmai, jo tādējādi uzņēmumi gūst labumu nodokļa atbrīvojuma veidā vēl pirms ieguldījuma veikšanas. Turklāt pasākuma darbība atšķirīgi ietekmē saņēmēju iespējas iesaistīties atbilstīgos projektos. Jaunās shēmas saņēmēju skaits var palielināties, kad tiem pievienosies tie uzņēmumi, kuriem saskaņā ar iepriekšējo pasākumu nebija pietiekamas likviditātes savu projektu finansēšanai avansā, bet kuri ar papildu nodokļu atbrīvojumu varētu to paveikt. Šajā sakarā nav būtiski, vai kopējais atbalsta vai labumu apjoms noteiktiem uzņēmumiem tiek palielināts. Tas, ka kopumā vispārīgie jaunā pasākuma nosacījumi ir mazāk ierobežojoši, ir pietiekami, lai izdarītu secinājumu par to, ka pasākums ir jauns atbalsts.

| (73) | Savās rakstveida piezīmēs Grieķijas valsts iestādes lielā mērā paļaujas uz EKT 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-44/93 Namur Les Assurances du credit
   (97). Šajā lietā Tiesa norādīja, ka tas, ka pasākums hipotētiskās situācijās var izraisīt atbalsta budžeta palielinājumu, nav uzskatāms par norādi, ka tas ir jauns atbalsts, ja atbalstu sniedz saskaņā ar agrākiem tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti. Tomēr Komisija uzskata, ka iepriekšējā analīze uzskatāmi parāda, ka Likuma 3220/2004 un Likuma 2601/1998 noteikumi ievērojami atšķiras. Attiecīgi tā uzskata, ka spriedums nav būtisks šajā lietā. |
| --- | --- |

(73)

Savās rakstveida piezīmēs Grieķijas valsts iestādes lielā mērā paļaujas uz EKT 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-44/93 Namur Les Assurances du credit
   (97). Šajā lietā Tiesa norādīja, ka tas, ka pasākums hipotētiskās situācijās var izraisīt atbalsta budžeta palielinājumu, nav uzskatāms par norādi, ka tas ir jauns atbalsts, ja atbalstu sniedz saskaņā ar agrākiem tiesību aktu noteikumiem, kuri nav grozīti. Tomēr Komisija uzskata, ka iepriekšējā analīze uzskatāmi parāda, ka Likuma 3220/2004 un Likuma 2601/1998 noteikumi ievērojami atšķiras. Attiecīgi tā uzskata, ka spriedums nav būtisks šajā lietā.

| (74) | Grieķijas valsts iestādes arī uzskata, ka saņēmēju loka paplašināšana nerada konkurences kropļojumus. Tomēr Tiesas prakse un Komisijas prakse skaidri liecina, ka ikviens valsts atbalsts nozarēs, uz kurām attiecas konkurence, var izraisīt konkurences kropļojumus. Tādēļ par to ir jāziņo, lai Komisija novērtētu šāda atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(74)

Grieķijas valsts iestādes arī uzskata, ka saņēmēju loka paplašināšana nerada konkurences kropļojumus. Tomēr Tiesas prakse un Komisijas prakse skaidri liecina, ka ikviens valsts atbalsts nozarēs, uz kurām attiecas konkurence, var izraisīt konkurences kropļojumus. Tādēļ par to ir jāziņo, lai Komisija novērtētu šāda atbalsta saderību.

| (75) | Visbeidzot, pretēji Grieķijas valsts iestāžu apgalvojumam par to, ka Komisijas iebildes lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ir neskaidras un neatbilstīgas, jānorāda, ka Komisija savā lēmumā uzsvēra divus iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka pasākums ir jauns atbalsts: 1) atšķirīgs juridiskais pamats un 2) atšķirīgs instruments, kas izmanto atšķirīgu fonda izveides laiku un tādēļ var atšķirīgi ietekmēt iekšējo tirgu. Komisija arī sniedza piemēru: ir iespējama liela saņēmēju grupa un tiek nodrošināts budžeta palielinājums. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir pareizi šādi paziņot iemeslus, jo tas skaidri un nepārprotami parāda Komisijas domu gājienu un attiecīgā persona var pārliecināties par lēmuma pieņemšanas iemesliem. |
| --- | --- |

(75)

Visbeidzot, pretēji Grieķijas valsts iestāžu apgalvojumam par to, ka Komisijas iebildes lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ir neskaidras un neatbilstīgas, jānorāda, ka Komisija savā lēmumā uzsvēra divus iemeslus, kādēļ tā uzskata, ka pasākums ir jauns atbalsts: 1) atšķirīgs juridiskais pamats un 2) atšķirīgs instruments, kas izmanto atšķirīgu fonda izveides laiku un tādēļ var atšķirīgi ietekmēt iekšējo tirgu. Komisija arī sniedza piemēru: ir iespējama liela saņēmēju grupa un tiek nodrošināts budžeta palielinājums. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir pareizi šādi paziņot iemeslus, jo tas skaidri un nepārprotami parāda Komisijas domu gājienu un attiecīgā persona var pārliecināties par lēmuma pieņemšanas iemesliem.

VI.2.3.   Jauns atbalsts

| (76) | Komisija uzskata, ka minētā analīze sniegusi vairākas norādes, kuras liecina, ka shēma, ko izveido saskaņā ar Likumu 3220/2004, pareizi uzskatāma par jaunu atbalsta shēmu. Jo īpaši tāpēc, ka ar šo tiesību aktu izveidotā shēma kādu laiku pastāvējusi paralēli Likumā 2601/1998 noteiktajai shēmai, tikai tajā ietverti atšķirīgi atbalsta piešķiršanas nosacījumi un procedūra. |
| --- | --- |

(76)

Komisija uzskata, ka minētā analīze sniegusi vairākas norādes, kuras liecina, ka shēma, ko izveido saskaņā ar Likumu 3220/2004, pareizi uzskatāma par jaunu atbalsta shēmu. Jo īpaši tāpēc, ka ar šo tiesību aktu izveidotā shēma kādu laiku pastāvējusi paralēli Likumā 2601/1998 noteiktajai shēmai, tikai tajā ietverti atšķirīgi atbalsta piešķiršanas nosacījumi un procedūra.

| (77) | Tomēr, pat ja Likumu 3220/2004 var uzskatīt par iepriekšējās shēmas grozījumu, ir skaidrs, ka šī likuma ieviestās izmaiņas ir būtiskas, jo tās ietekmē novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu (98) un tie nav tikai formāli vai administratīvi grozījumi. Turklāt grozījumus piemēro visiem saņēmējiem un atbilstīgām darbībām. Tādēļ jaunā shēma groza atbalsta instrumentu kopumu un to nevar nepārprotami atdalīt no pastāvošā atbalsta. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr, pat ja Likumu 3220/2004 var uzskatīt par iepriekšējās shēmas grozījumu, ir skaidrs, ka šī likuma ieviestās izmaiņas ir būtiskas, jo tās ietekmē novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību ar kopējo tirgu (98) un tie nav tikai formāli vai administratīvi grozījumi. Turklāt grozījumus piemēro visiem saņēmējiem un atbilstīgām darbībām. Tādēļ jaunā shēma groza atbalsta instrumentu kopumu un to nevar nepārprotami atdalīt no pastāvošā atbalsta.

| (78) | Tādēļ pretēji Grieķijas valsts iestāžu apgalvojumiem, pasākums kopumā ir jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(78)

Tādēļ pretēji Grieķijas valsts iestāžu apgalvojumiem, pasākums kopumā ir jauns atbalsts.

VI.2.4.   Nelikumīgs atbalsts

| (79) | Grieķijas valsts iestādes neinformēja par pasākumu pirms tā īstenošanas, un tas stājās spēkā, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tādējādi pasākums ir nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(79)

Grieķijas valsts iestādes neinformēja par pasākumu pirms tā īstenošanas, un tas stājās spēkā, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu. Tādējādi pasākums ir nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) apakšpunkta nozīmē.

VI.3.   Nelikumīga atbalsta shēmas saderība

| (80) | Konstatējot, ka shēma sevī ietver valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jāapsver, vai var uzskatīt, ka pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(80)

Konstatējot, ka shēma sevī ietver valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jāapsver, vai var uzskatīt, ka pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (81) | Komisija pārbaudījusi shēmu, ņemot vērā EK līguma 87. pantu un, piemērojot šos noteikumus, jo īpaši pamatojoties uz:






  — | RAG
   (99), |
| --- | --- | --- |

(81)

Komisija pārbaudījusi shēmu, ņemot vērā EK līguma 87. pantu un, piemērojot šos noteikumus, jo īpaši pamatojoties uz:

—

RAG
   (99),

| — | MSF
   (100), |
| --- | --- |

—

MSF
   (100),

| — | Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (101), |
| --- | --- |

—

Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (101),

| — | vides pamatnostādnēm (102), |
| --- | --- |

—

vides pamatnostādnēm (102),

| — | R&D pamatnostādnēm (103), |
| --- | --- |

—

R&D pamatnostādnēm (103),

| — | apmācības BER
   (104), |
| --- | --- |

—

apmācības BER
   (104),

| — | MVU BER
   (105), |
| --- | --- |

—

MVU BER
   (105),

| — | Kopienas vadlīnijām par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (106), |
| --- | --- |

—

Kopienas vadlīnijām par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (106),

| — | pamatnostādnēm valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (107). |
| --- | --- |

—

pamatnostādnēm valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (107).

Atbalstu novērtēja saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēroja atbalsta piešķiršanas laikā.

| (82) | Iepriekšējās izmeklēšanas periodā Grieķijas valsts iestādes izteica vairākus apgalvojumus par atbalsta sniegšanas ierobežojumiem, mēģinot mazināt nepilnības atbalsta saderībā ar RAG. Tostarp tās apņēmās ievērot daudznozaru pamatnostādnes lieliem ieguldījumu projektiem un nepiešķirt atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tomēr priekšrocību saņēmējiem dod tieši likumi, nenosakot nekādus papildnosacījumus vai administratīvus ierobežojumus. Tikai dažām atbalstītām nozarēm un projektiem nepieciešami sekundāri tiesību akti, lai tie būtu efektīvi. Izņemot gadījumus, kad sekundāri tiesību akti ir nepieciešami, Grieķijas valsts iestādēm šķiet neiespējami īstenot saistības pret nodokļu maksātājiem, īstenojot tiesību aktos noteiktās tiesības. Rezultātā šīs apņemšanās nevar ņemt vērā, novērtējot pasākumu. |
| --- | --- |

(82)

Iepriekšējās izmeklēšanas periodā Grieķijas valsts iestādes izteica vairākus apgalvojumus par atbalsta sniegšanas ierobežojumiem, mēģinot mazināt nepilnības atbalsta saderībā ar RAG. Tostarp tās apņēmās ievērot daudznozaru pamatnostādnes lieliem ieguldījumu projektiem un nepiešķirt atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tomēr priekšrocību saņēmējiem dod tieši likumi, nenosakot nekādus papildnosacījumus vai administratīvus ierobežojumus. Tikai dažām atbalstītām nozarēm un projektiem nepieciešami sekundāri tiesību akti, lai tie būtu efektīvi. Izņemot gadījumus, kad sekundāri tiesību akti ir nepieciešami, Grieķijas valsts iestādēm šķiet neiespējami īstenot saistības pret nodokļu maksātājiem, īstenojot tiesību aktos noteiktās tiesības. Rezultātā šīs apņemšanās nevar ņemt vērā, novērtējot pasākumu.

| (83) | Komisija nevar pieņemt ne Grieķijas valsts iestāžu, ne FGI iebildes (108). Jo īpaši attiecībā uz Grieķijas valsts iestāžu iebildēm par to, ka atbalsts uzņēmumiem, kas jau ir tiesīgi veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu saskaņā ar iepriekšējo shēmu, uzskatāms par pastāvošu atbalstu, Komisija norāda, ka saskaņā ar pastāvošu shēmu esošas tiesības neattaisno atbalstu, ko piešķir saskaņā ar jaunu shēmu. Grieķijas valsts iestādes, atbildot uz Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, ieteica izveidot valsts iestādi, kas ex post pārbaudītu katra atsevišķā gadījuma atbilstību Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu. Komisija norāda, ka atbilstības pārbaude ir priekšnoteikums un tādēļ šo priekšlikumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(83)

Komisija nevar pieņemt ne Grieķijas valsts iestāžu, ne FGI iebildes (108). Jo īpaši attiecībā uz Grieķijas valsts iestāžu iebildēm par to, ka atbalsts uzņēmumiem, kas jau ir tiesīgi veidot ar nodokli neapliekamu rezervju fondu saskaņā ar iepriekšējo shēmu, uzskatāms par pastāvošu atbalstu, Komisija norāda, ka saskaņā ar pastāvošu shēmu esošas tiesības neattaisno atbalstu, ko piešķir saskaņā ar jaunu shēmu. Grieķijas valsts iestādes, atbildot uz Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, ieteica izveidot valsts iestādi, kas ex post pārbaudītu katra atsevišķā gadījuma atbilstību Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu. Komisija norāda, ka atbilstības pārbaude ir priekšnoteikums un tādēļ šo priekšlikumu nevar pieņemt.

VI.3.1.   De-minimis noteikumu piemērošana

| (84) | Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (“de minimis regula”) (109) nevar piemērot shēmai kopumā. Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms ir ierobežots un saņēmējs var saņemt ne vairāk kā EUR 100 000 (110). Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 69/2001 3. pants par uzkrāšanu un pārraudzību. |
| --- | --- |

(84)

Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (“de minimis regula”) (109) nevar piemērot shēmai kopumā. Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms ir ierobežots un saņēmējs var saņemt ne vairāk kā EUR 100 000 (110). Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 69/2001 3. pants par uzkrāšanu un pārraudzību.

| (85) | Attiecībā uz zivsaimniecības un lauksaimniecības nozari īpaši noteikumi par de minimis atbalstu paredzēti Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (111). Šī regula stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī, un to piemēro atbalstam, ko piešķir pirms tā stāšanās spēkā, ja individuālais atbalsts atbilst visiem 1. un 3. pantā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz zivsaimniecības un lauksaimniecības nozari īpaši noteikumi par de minimis atbalstu paredzēti Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (111). Šī regula stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī, un to piemēro atbalstam, ko piešķir pirms tā stāšanās spēkā, ja individuālais atbalsts atbilst visiem 1. un 3. pantā minētajiem nosacījumiem.

| (86) | Regula (EK) Nr. 1860/2004 nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir tādās jomās kā lauksaimniecības produkti vai zivsaimniecības produkti, un kas nepārsniedz EUR 3 000 vienam saņēmējam katrā triju gadu posmā, ievērojot maksimālo summu katrai dalībvalstij (piemēram, Grieķijas lauksaimniecībai un zivsaimniecībai attiecīgi EUR 34 965 000 un EUR 2 036 370), nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja vien atbalsts nav noteikts, pamatojoties uz produkta cenu vai daudzumu tirgū, un nav saistīts ar eksportu (saistīts ar eksportēto apjomu, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību), nav atkarīgs no vietējo ražojumu izmantošanas salīdzinājumā ar importētajiem produktiem. Shēmas ietvarā, pamatojoties uz Likumu 3220/2004, atbalsts, kas atbilst minētajiem nosacījumiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(86)

Regula (EK) Nr. 1860/2004 nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir tādās jomās kā lauksaimniecības produkti vai zivsaimniecības produkti, un kas nepārsniedz EUR 3 000 vienam saņēmējam katrā triju gadu posmā, ievērojot maksimālo summu katrai dalībvalstij (piemēram, Grieķijas lauksaimniecībai un zivsaimniecībai attiecīgi EUR 34 965 000 un EUR 2 036 370), nav valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja vien atbalsts nav noteikts, pamatojoties uz produkta cenu vai daudzumu tirgū, un nav saistīts ar eksportu (saistīts ar eksportēto apjomu, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbību), nav atkarīgs no vietējo ražojumu izmantošanas salīdzinājumā ar importētajiem produktiem. Shēmas ietvarā, pamatojoties uz Likumu 3220/2004, atbalsts, kas atbilst minētajiem nosacījumiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (87) | Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms ir ierobežots un saņēmējs var saņemt ne vairāk kā EUR 3 000 vai maksimālo de minimis summu Grieķijai. Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 1860/2004 3. pants par uzkrāšanu un pārraudzību. |
| --- | --- |

(87)

Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms ir ierobežots un saņēmējs var saņemt ne vairāk kā EUR 3 000 vai maksimālo de minimis summu Grieķijai. Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 1860/2004 3. pants par uzkrāšanu un pārraudzību.

| (88) | Saskaņā ar šī lēmuma 5. panta 1. punktu Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (112) var piemērot transporta nozarei un uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, ja atbalsts atbilst visiem 1. pantā un 2. pantā minētajiem nosacījumiem. Saskaņā ar šiem pantiem jāierobežo atbalsta apjoms un viens saņēmējs var saņemt ne vairāk kā 2. panta 2. punktā norādīto maksimālo attaisnoto summu, t.i., EUR 200 000 uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, un EUR 100 000 transporta nozarē. Turklāt uzņēmumi, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, jāizslēdz šādos gadījumos:






  a) | kad atbalsta apjoms ir fiksēts, pamatojoties uz šādu produktu cenu un apjomu, kas vai nu pirkti no primārajiem ražotājiem, vai kurus tirgū pārdod attiecīgais uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

(88)

Saskaņā ar šī lēmuma 5. panta 1. punktu Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (112) var piemērot transporta nozarei un uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, ja atbalsts atbilst visiem 1. pantā un 2. pantā minētajiem nosacījumiem. Saskaņā ar šiem pantiem jāierobežo atbalsta apjoms un viens saņēmējs var saņemt ne vairāk kā 2. panta 2. punktā norādīto maksimālo attaisnoto summu, t.i., EUR 200 000 uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, un EUR 100 000 transporta nozarē. Turklāt uzņēmumi, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, jāizslēdz šādos gadījumos:

a)

kad atbalsta apjoms ir fiksēts, pamatojoties uz šādu produktu cenu un apjomu, kas vai nu pirkti no primārajiem ražotājiem, vai kurus tirgū pārdod attiecīgais uzņēmums;

| b) | kad atbalsts ir atkarīgs no tā, vai to pilnībā vai daļēji nodod primārajam ražotājam. |
| --- | --- |

b)

kad atbalsts ir atkarīgs no tā, vai to pilnībā vai daļēji nodod primārajam ražotājam.

Visbeidzot jāizslēdz atbalsts sauszemes kravas transportlīdzekļu iegādei, ko piešķir uzņēmumiem, kuri veic sauszemes kravas transporta pārvadājumus, īrei vai atlīdzībai.

| (89) | Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms saņēmējam ir ierobežots. Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 1998/2006 1. un 2. pants. |
| --- | --- |

(89)

Tiesību aktos nav noteikts, ka atbalsta apjoms saņēmējam ir ierobežots. Turklāt nav ievērots Regulas (EK) Nr. 1998/2006 1. un 2. pants.

| (90) | Tādējādi izriet, ka shēma neatbilst regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(90)

Tādējādi izriet, ka shēma neatbilst regulas nosacījumiem.

VI.3.2.   Saderība ar RAG

| (91) | Pasākumu vispirms pārbauda, pamatojoties uz RAG. Līguma I pielikumā minēto lauksaimniecības produktu primārā ražošana, zivsaimniecības nozare un ogļrūpniecība ir izslēgtas no RAG piemērošanas jomas. Tomēr saskaņā ar šo pasākumu lauksaimniecības ražošana ir tiesīga saņemt atbalstu divās nozarēs – intensīvajā lauksaimniecībā un zivsaimniecībā, un lauksaimniecības un agrorūpnieciskajiem kooperatīviem. Turklāt ogļu ieguvi var atbalstīt tādās nozarēs kā ieguves rūpniecība, karjeru izstrāde un minerālu vai marmora apstrāde. Tātad ikvienā gadījumā atbalstu šajās nozarēs nevar attaisnot, pamatojoties uz RAG. |
| --- | --- |

(91)

Pasākumu vispirms pārbauda, pamatojoties uz RAG. Līguma I pielikumā minēto lauksaimniecības produktu primārā ražošana, zivsaimniecības nozare un ogļrūpniecība ir izslēgtas no RAG piemērošanas jomas. Tomēr saskaņā ar šo pasākumu lauksaimniecības ražošana ir tiesīga saņemt atbalstu divās nozarēs – intensīvajā lauksaimniecībā un zivsaimniecībā, un lauksaimniecības un agrorūpnieciskajiem kooperatīviem. Turklāt ogļu ieguvi var atbalstīt tādās nozarēs kā ieguves rūpniecība, karjeru izstrāde un minerālu vai marmora apstrāde. Tātad ikvienā gadījumā atbalstu šajās nozarēs nevar attaisnot, pamatojoties uz RAG.

| (92) | Saskaņā ar RAG, ievērojot dažādus nosacījumus, atbalstu var atļaut gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu, gan augstākām darbības izmaksām. Šajā likumā nav precizēts, kuru no abiem piemēro. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar RAG, ievērojot dažādus nosacījumus, atbalstu var atļaut gan attiecībā uz sākotnējo ieguldījumu, gan augstākām darbības izmaksām. Šajā likumā nav precizēts, kuru no abiem piemēro.

| (93) | Pirmkārt, saskaņā ar RAG 4.4. punktu sākotnējam ieguldījumam jāattiecas uz pamatkapitālu saistībā ar jauna uzņēmuma izveidi, esoša uzņēmuma paplašināšanu vai jaunas darbības uzsākšanu, tāda uzņēmuma iegādi, kas slēgts vai ko slēgtu, ja to neiegādātos, bet kas nepieder pie grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Komisija neuzskata, ka attaisnotie ieguldījuma izdevumi, ko veic saskaņā ar šo shēmu, atbilst šai definīcijai un tos var uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu. Ieguldījuma aizstāšana netiek izslēgta no attaisnotiem ieguldījumu projektiem, piemēram, ja projekti attiecas uz tādu transportlīdzekļu iegādi, kas paredzēti lielākām ražošanas platībām un darbiniekiem, datortehniku, mēbelēm un aprīkojumu, teritorijas sagatavošanu kalnrūpniecības darbiem vai lietotiem smagajiem automobiļiem. Ieguldījumi darbinieku izmitināšanai un sociālajām vajadzībām paredzētu ēku un iekārtu iegādei nav produktīvi ieguldījumi. Tādā nozarē kā transporta līdzekļi uz salām ar transporta iekārtām saistītu projektu standarta bāzē ietvertas transporta iekārtas, kas ir pretrunā ar RAG
   (113). Programmatūras iegāde, programmatūras tālāka izstrāde līdz 60 % no kopējiem ieguldījumiem pārsniedz 25 % robežu ieguldījumiem nemateriālos aktīvos, kas papildina standarta bāzi. Netiek arī ieviesti citi nosacījumi, lai programmatūru iekļautu attaisnotās izmaksās (114). Turklāt, tā kā programmatūras izstrāde nozīmē kārtējo darbību programmatūras izstrādes nozarē, to var uzskatīt par darbības izdevumiem šajā nozarē. Saskaņā ar Likuma 2601/1998 3. panta 2. punktu ieguldījumu atbalstu var arī piešķirt darbībai ārpus Grieķijas. Tomēr tas nav attaisnoti saskaņā ar RAG. |
| --- | --- |

(93)

Pirmkārt, saskaņā ar RAG 4.4. punktu sākotnējam ieguldījumam jāattiecas uz pamatkapitālu saistībā ar jauna uzņēmuma izveidi, esoša uzņēmuma paplašināšanu vai jaunas darbības uzsākšanu, tāda uzņēmuma iegādi, kas slēgts vai ko slēgtu, ja to neiegādātos, bet kas nepieder pie grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Komisija neuzskata, ka attaisnotie ieguldījuma izdevumi, ko veic saskaņā ar šo shēmu, atbilst šai definīcijai un tos var uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu. Ieguldījuma aizstāšana netiek izslēgta no attaisnotiem ieguldījumu projektiem, piemēram, ja projekti attiecas uz tādu transportlīdzekļu iegādi, kas paredzēti lielākām ražošanas platībām un darbiniekiem, datortehniku, mēbelēm un aprīkojumu, teritorijas sagatavošanu kalnrūpniecības darbiem vai lietotiem smagajiem automobiļiem. Ieguldījumi darbinieku izmitināšanai un sociālajām vajadzībām paredzētu ēku un iekārtu iegādei nav produktīvi ieguldījumi. Tādā nozarē kā transporta līdzekļi uz salām ar transporta iekārtām saistītu projektu standarta bāzē ietvertas transporta iekārtas, kas ir pretrunā ar RAG
   (113). Programmatūras iegāde, programmatūras tālāka izstrāde līdz 60 % no kopējiem ieguldījumiem pārsniedz 25 % robežu ieguldījumiem nemateriālos aktīvos, kas papildina standarta bāzi. Netiek arī ieviesti citi nosacījumi, lai programmatūru iekļautu attaisnotās izmaksās (114). Turklāt, tā kā programmatūras izstrāde nozīmē kārtējo darbību programmatūras izstrādes nozarē, to var uzskatīt par darbības izdevumiem šajā nozarē. Saskaņā ar Likuma 2601/1998 3. panta 2. punktu ieguldījumu atbalstu var arī piešķirt darbībai ārpus Grieķijas. Tomēr tas nav attaisnoti saskaņā ar RAG.

| (94) | Turklāt maksimālā atbalsta intensitāte, kas pasākumā ir līdz 37,05 % un 36,89 % no attaisnotajām izmaksām attiecīgi 2004. un 2005. gadā, pārsniedz Grieķijas reģionālā atbalsta kartē noteikto maksimālo atbalsta intensitāti (115). Jo īpaši šķiet, ka A un B apgabalos Grieķijas reģionālā atbalsta kartē noteikto augstāko atbalsta intensitātes robežu var pārsniegt attiecībā uz projektiem, kas atbilst Likuma 2601/1998 5. pantam (t.i., 35 %), projektiem, kam līdzfinansējumu piešķir saskaņā ar Kopienas atbalsta pamatnostādnēm (116) (t.i., 35 %) un citiem projektiem (nav reģionālā atbalsta A apgabalam, 18,4 % B apgabaliem). Tāpat to var pārsniegt attiecībā uz tūrisma projektiem C un D apgabalos (t.i., 33,2 %) un citiem projektiem (35,1 %). |
| --- | --- |

(94)

Turklāt maksimālā atbalsta intensitāte, kas pasākumā ir līdz 37,05 % un 36,89 % no attaisnotajām izmaksām attiecīgi 2004. un 2005. gadā, pārsniedz Grieķijas reģionālā atbalsta kartē noteikto maksimālo atbalsta intensitāti (115). Jo īpaši šķiet, ka A un B apgabalos Grieķijas reģionālā atbalsta kartē noteikto augstāko atbalsta intensitātes robežu var pārsniegt attiecībā uz projektiem, kas atbilst Likuma 2601/1998 5. pantam (t.i., 35 %), projektiem, kam līdzfinansējumu piešķir saskaņā ar Kopienas atbalsta pamatnostādnēm (116) (t.i., 35 %) un citiem projektiem (nav reģionālā atbalsta A apgabalam, 18,4 % B apgabaliem). Tāpat to var pārsniegt attiecībā uz tūrisma projektiem C un D apgabalos (t.i., 33,2 %) un citiem projektiem (35,1 %).

| (95) | Pasākumā nav ietverts pienākums saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus, kā noteikts RAG 4.10. punktā. |
| --- | --- |

(95)

Pasākumā nav ietverts pienākums saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus, kā noteikts RAG 4.10. punktā.

| (96) | Otrkārt, saskaņā ar RAG 4.15. punktu darbības atbalstu izņēmuma gadījumos var attaisnot, ja ieguldījums veikts reģionālajā attīstībā un tā līmenis ir proporcionāls trūkumiem, kurus tas paredz novērst. Tomēr Komisija nav saņēmusi norādes un nopietni apšauba, ka šāds ļoti plašs pasākums, kas aptver visu Grieķiju un vairākas plaši definētas nozares, var novērst īpašus reģionālus trūkumus. |
| --- | --- |

(96)

Otrkārt, saskaņā ar RAG 4.15. punktu darbības atbalstu izņēmuma gadījumos var attaisnot, ja ieguldījums veikts reģionālajā attīstībā un tā līmenis ir proporcionāls trūkumiem, kurus tas paredz novērst. Tomēr Komisija nav saņēmusi norādes un nopietni apšauba, ka šāds ļoti plašs pasākums, kas aptver visu Grieķiju un vairākas plaši definētas nozares, var novērst īpašus reģionālus trūkumus.

| (97) | Tādējādi Komisija norāda, ka kopumā shēma, kas neatbilst darbības jomai, sākotnējā ieguldījuma definīcijai un atbalsta intensitātei, nav saderīga saskaņā ar RAG. Turklāt neviens šīs shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts no sākuma nebija savienots ar juridisku pienākumu saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus atbalstāmajā reģionā. Neviens individuāls darbības atbalsts no sākuma nebija pamatots. Tādējādi nevar uzskatīt, ka kāds šīs shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts ir saderīgs ar RAG. |
| --- | --- |

(97)

Tādējādi Komisija norāda, ka kopumā shēma, kas neatbilst darbības jomai, sākotnējā ieguldījuma definīcijai un atbalsta intensitātei, nav saderīga saskaņā ar RAG. Turklāt neviens šīs shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts no sākuma nebija savienots ar juridisku pienākumu saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus atbalstāmajā reģionā. Neviens individuāls darbības atbalsts no sākuma nebija pamatots. Tādējādi nevar uzskatīt, ka kāds šīs shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts ir saderīgs ar RAG.

VI.3.3.   Saderība ar MSF (2002. gads)

| (98) | MSF (2002. gads) prasa informēt par visu reģionālā atbalsta ieguldījumu atbalstu, ja ieteiktais atbalsts pārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalstu, kādu ieguldījums, kas ir EUR 100 miljoni, var iegūt saskaņā ar MSF reģionālā atbalsta maksimālā līmeņa samazinātu apmēru. Šajā pasākumā nav ietverts ne lielu ieguldījumu atbalsts, ne pienākums ziņot par katru gadījumu atsevišķi, un šādos gadījumos nepiemēro zemāku atbalsta līmeni. |
| --- | --- |

(98)

MSF (2002. gads) prasa informēt par visu reģionālā atbalsta ieguldījumu atbalstu, ja ieteiktais atbalsts pārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalstu, kādu ieguldījums, kas ir EUR 100 miljoni, var iegūt saskaņā ar MSF reģionālā atbalsta maksimālā līmeņa samazinātu apmēru. Šajā pasākumā nav ietverts ne lielu ieguldījumu atbalsts, ne pienākums ziņot par katru gadījumu atsevišķi, un šādos gadījumos nepiemēro zemāku atbalsta līmeni.

| (99) | Tādējādi Komisija norāda, ka pasākums neatbilst iepriekšminētajiem MSF nosacījumiem un tādēļ nav saderīgs ar MSF. Turklāt, lai būtu saderīga ar MSF (2002. gads), shēmai jāatbilst RAG. Tomēr šis nav iepriekšējā daļā minētais gadījums. Jo īpaši neviens shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts no sākuma nebija saistīts ar juridisku pienākumu saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus atbalstāmajā reģionā. Tādējādi nevienu shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar MSF (2002. gads). |
| --- | --- |

(99)

Tādējādi Komisija norāda, ka pasākums neatbilst iepriekšminētajiem MSF nosacījumiem un tādēļ nav saderīgs ar MSF. Turklāt, lai būtu saderīga ar MSF (2002. gads), shēmai jāatbilst RAG. Tomēr šis nav iepriekšējā daļā minētais gadījums. Jo īpaši neviens shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts no sākuma nebija saistīts ar juridisku pienākumu saglabāt sākotnējo ieguldījumu vismaz piecus gadus atbalstāmajā reģionā. Tādējādi nevienu shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar MSF (2002. gads).

VI.3.4.   Saderība saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm

| (100) | Grieķijas valsts iestādes paskaidroja, ka pasākumu nepiemēro grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Faktiski to var izmantot tikai peļņu nesoši uzņēmumi. Tādējādi ir izslēgta šīs shēmas saderība ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tādējādi nevienu shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(100)

Grieķijas valsts iestādes paskaidroja, ka pasākumu nepiemēro grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Faktiski to var izmantot tikai peļņu nesoši uzņēmumi. Tādējādi ir izslēgta šīs shēmas saderība ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tādējādi nevienu shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm.

VI.3.5.   Saderība saskaņā ar vides pamatnostādnēm

| (101) | Komisija arī novērtēja, vai atbalstu dažiem projektiem var uzskatīt par saderīgu ar vides pamatnostādnēm. Saskaņā ar vides pamatnostādnēm var novērtēt šādus ieguldījumus: ar vidi pamatoti ieguldījumi (117), vides tehnoloģiju ieviešana un pielāgošana, ieguldījumi neizsīkstošā enerģijā, kombinētā elektroenerģijas un siltumenerģijas (CHP) ražošanā un elektroenerģijas taupīšanā, arī pārstrādes iekārtu izveidē un paplašināšanā. |
| --- | --- |

(101)

Komisija arī novērtēja, vai atbalstu dažiem projektiem var uzskatīt par saderīgu ar vides pamatnostādnēm. Saskaņā ar vides pamatnostādnēm var novērtēt šādus ieguldījumus: ar vidi pamatoti ieguldījumi (117), vides tehnoloģiju ieviešana un pielāgošana, ieguldījumi neizsīkstošā enerģijā, kombinētā elektroenerģijas un siltumenerģijas (CHP) ražošanā un elektroenerģijas taupīšanā, arī pārstrādes iekārtu izveidē un paplašināšanā.

| (102) | Vides pamatnostādņu 28. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu MVU triju gadu laikā pēc jaunu saistošu Kopienas standartu pieņemšanas. Šī shēma nesaista atbalstu ar jaunu Kopienas standartu ieviešanu un skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

(102)

Vides pamatnostādņu 28. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu MVU triju gadu laikā pēc jaunu saistošu Kopienas standartu pieņemšanas. Šī shēma nesaista atbalstu ar jaunu Kopienas standartu ieviešanu un skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas.

| (103) | Vides pamatnostādņu 29. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu, ja tādējādi uzņēmumi var sasniegt tādus vides standartus, kas ir stingrāki par Kopienas standartiem. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jāsasniedz standarti, kas ir stingrāki par Kopienas standartiem, un tā skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

(103)

Vides pamatnostādņu 29. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu, ja tādējādi uzņēmumi var sasniegt tādus vides standartus, kas ir stingrāki par Kopienas standartiem. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jāsasniedz standarti, kas ir stingrāki par Kopienas standartiem, un tā skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas.

| (104) | Vides pamatnostādņu 30. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu enerģijas taupīšanā. Šī shēma skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

(104)

Vides pamatnostādņu 30. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu enerģijas taupīšanā. Šī shēma skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas.

| (105) | Vides pamatnostādņu 31. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu kombinētai elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai, ja ir īpaši augsta konversijas efektivitāte. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jābūt ar īpaši augstu konversijas efektivitāti, skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas un var neievērot pamatnostādnēs norādīto attiecīgo maksimālo atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

(105)

Vides pamatnostādņu 31. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu kombinētai elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai, ja ir īpaši augsta konversijas efektivitāte. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jābūt ar īpaši augstu konversijas efektivitāti, skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas un var neievērot pamatnostādnēs norādīto attiecīgo maksimālo atbalsta intensitāti.

| (106) | Vides pamatnostādņu 32. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu neizsīkstošās enerģijas avotu veicināšanai, ja nav obligātu Kopienas standartu. Tomēr šī shēma skaidri nedefinē neizsīkstošas enerģijas avotus, un tādējādi nav skaidrs, kādā mērā piemēro pamatnostādņu 32. punktu. Turklāt shēma skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas, un nav skaidrs, vai tiek ievērota attiecīgā maksimālā atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

(106)

Vides pamatnostādņu 32. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu neizsīkstošās enerģijas avotu veicināšanai, ja nav obligātu Kopienas standartu. Tomēr šī shēma skaidri nedefinē neizsīkstošas enerģijas avotus, un tādējādi nav skaidrs, kādā mērā piemēro pamatnostādņu 32. punktu. Turklāt shēma skaidri nedefinē ieguldījumu izmaksas, un nav skaidrs, vai tiek ievērota attiecīgā maksimālā atbalsta intensitāte.

| (107) | Pat ja ieguldījums ir attaisnots saskaņā ar šo punktu, Grieķija nav uzskatāmi parādījusi, ka attaisnotās izmaksas atbilstu vides pamatnostādņu 36. un 37. punkta nosacījumiem, kuros definēts pamatā esošais ieguldījums un attaisnotās izmaksas. |
| --- | --- |

(107)

Pat ja ieguldījums ir attaisnots saskaņā ar šo punktu, Grieķija nav uzskatāmi parādījusi, ka attaisnotās izmaksas atbilstu vides pamatnostādņu 36. un 37. punkta nosacījumiem, kuros definēts pamatā esošais ieguldījums un attaisnotās izmaksas.

| (108) | Vides pamatnostādņu 38. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu piesārņotu rūpniecības vietu rehabilitēšanai, ja nav identificēta par piesārņojumu atbildīgā persona vai to nevar piespiest segt izdevumus. Šī shēma nenosaka, ka atbalsts jāsniedz, ja nav identificēta par piesārņojumu atbildīgā persona vai to nevar piespiest segt izdevumus. |
| --- | --- |

(108)

Vides pamatnostādņu 38. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu piesārņotu rūpniecības vietu rehabilitēšanai, ja nav identificēta par piesārņojumu atbildīgā persona vai to nevar piespiest segt izdevumus. Šī shēma nenosaka, ka atbalsts jāsniedz, ja nav identificēta par piesārņojumu atbildīgā persona vai to nevar piespiest segt izdevumus.

| (109) | Vides pamatnostādņu 39. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu, ja pilsētas teritorijā vai programmas “Natura 2000” noteiktā apgabalā izveidoti uzņēmumi likumīgi veic darbības, kas rada ievērojamu piesārņojumu un, ņemot vērā to atrašanās vietu, tie jāpārvieto no izveidošanas vietas uz piemērotāku apgabalu. Tādējādi atrašanās vietas maiņu nosaka vides aizsardzības apsvērumi, to liek darīt administratīvs vai juridisks lēmums, un uzņēmumam tā atrašanās vietā jāatbilst stingrākajiem jaunajā apgabalā piemērojamiem vides standartiem. Maksimālā atbalsta intensitāte var būt 30 % (vai 40 % MVU gadījumā) no attaisnotajām izmaksām. Attaisnotas var būt izmaksas, kas saistītas ar zemes iegādi vai tādas jaunas ražotnes būvniecību vai iegādi, kuras jauda ir tāda pati kā iepriekšējai ražotnei, atskaitot pārcelšanās rezultātā radušos labumus. Jebkuras ietaupītās izmaksas vai uzkrāti labumi jaudas palielinājuma rezultātā pirmajos piecos darbības gados vai tādu tehniski salīdzināmu ieguldījumu izmaksas, kas nenodrošina tādu pašu vides aizsardzības līmeni, jāatskaita no ieguldījumu atbalsta attaisnotajām izmaksām. Tomēr šī shēma nenodrošina šādu attaisnoto izmaksu samazinājumu. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jābūt ar iepriekšminētajiem ierobežojumiem, un pienākumu pārcelties un attaisnotām izmaksām. Maksimālā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem ir 30 %, bet shēma to neievēro. Turklāt nav izslēgts darbības atbalsts pārcelšanās nolūkā. |
| --- | --- |

(109)

Vides pamatnostādņu 39. punktā atļauts piešķirt ieguldījumu atbalstu, ja pilsētas teritorijā vai programmas “Natura 2000” noteiktā apgabalā izveidoti uzņēmumi likumīgi veic darbības, kas rada ievērojamu piesārņojumu un, ņemot vērā to atrašanās vietu, tie jāpārvieto no izveidošanas vietas uz piemērotāku apgabalu. Tādējādi atrašanās vietas maiņu nosaka vides aizsardzības apsvērumi, to liek darīt administratīvs vai juridisks lēmums, un uzņēmumam tā atrašanās vietā jāatbilst stingrākajiem jaunajā apgabalā piemērojamiem vides standartiem. Maksimālā atbalsta intensitāte var būt 30 % (vai 40 % MVU gadījumā) no attaisnotajām izmaksām. Attaisnotas var būt izmaksas, kas saistītas ar zemes iegādi vai tādas jaunas ražotnes būvniecību vai iegādi, kuras jauda ir tāda pati kā iepriekšējai ražotnei, atskaitot pārcelšanās rezultātā radušos labumus. Jebkuras ietaupītās izmaksas vai uzkrāti labumi jaudas palielinājuma rezultātā pirmajos piecos darbības gados vai tādu tehniski salīdzināmu ieguldījumu izmaksas, kas nenodrošina tādu pašu vides aizsardzības līmeni, jāatskaita no ieguldījumu atbalsta attaisnotajām izmaksām. Tomēr šī shēma nenodrošina šādu attaisnoto izmaksu samazinājumu. Šī shēma nenosaka, ka atbalstam jābūt ar iepriekšminētajiem ierobežojumiem, un pienākumu pārcelties un attaisnotām izmaksām. Maksimālā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem ir 30 %, bet shēma to neievēro. Turklāt nav izslēgts darbības atbalsts pārcelšanās nolūkā.

| (110) | Attiecībā uz izdevumiem iekārtu izveidei un paplašināšanai, lai no iepakojuma un izmantotiem produktiem ražotu izejvielas un citus materiālus, shēma neizslēdz, ka atbalstu izmantos materiālu otrreizējai izmantošanai no avotiem, kas nav saņēmēja paša avoti. Tas neatbilst principam “piesārņotājs maksā”, saskaņā ar kuru uzņēmums veic ieguldījumu, lai uzlabotu savus vides aizsardzības rādītājus un samazinātu savu piesārņojumu (118). Tādējādi vides pamatnostādnes nepiemēro tādu otrreizējās izmantošanas iekārtu izveidei un paplašināšanai, kuras izmantos, lai otrreiz izmantotu materiālus no avotiem, kas nav saņēmēja paša avoti. Ja nav iespējams novērtēt šo pasākumu saskaņā ar vides pamatnostādnēm, Komisija to novērtē tieši saistībā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Iepriekš Komisija parasti novērtēja šādus gadījumus saistībā ar trim papildkritērijiem: 1) atbalsts neatbrīvo sākotnējos piesārņotājus no atbildības, kādu tiem uzliek Kopienas likumi, 2) pārstrādātie materiāli netiktu savākti vai tiktu apstrādāti videi mazāk draudzīgā veidā, 3) projektiem jābūt inovatīviem, t.i., tehnoloģijām jābūt pārākām par “augsta attīstības līmeņa tehnoloģijām” (119). Shēma nenodrošina, ka atbalsts izdevumiem tādu iekārtu izveidei un paplašināšanai, kas no iepakojuma un jau izmantotiem produktiem ražos izejvielas un citus materiālus, atbilst trim minētajiem papildkritērijiem. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz izdevumiem iekārtu izveidei un paplašināšanai, lai no iepakojuma un izmantotiem produktiem ražotu izejvielas un citus materiālus, shēma neizslēdz, ka atbalstu izmantos materiālu otrreizējai izmantošanai no avotiem, kas nav saņēmēja paša avoti. Tas neatbilst principam “piesārņotājs maksā”, saskaņā ar kuru uzņēmums veic ieguldījumu, lai uzlabotu savus vides aizsardzības rādītājus un samazinātu savu piesārņojumu (118). Tādējādi vides pamatnostādnes nepiemēro tādu otrreizējās izmantošanas iekārtu izveidei un paplašināšanai, kuras izmantos, lai otrreiz izmantotu materiālus no avotiem, kas nav saņēmēja paša avoti. Ja nav iespējams novērtēt šo pasākumu saskaņā ar vides pamatnostādnēm, Komisija to novērtē tieši saistībā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Iepriekš Komisija parasti novērtēja šādus gadījumus saistībā ar trim papildkritērijiem: 1) atbalsts neatbrīvo sākotnējos piesārņotājus no atbildības, kādu tiem uzliek Kopienas likumi, 2) pārstrādātie materiāli netiktu savākti vai tiktu apstrādāti videi mazāk draudzīgā veidā, 3) projektiem jābūt inovatīviem, t.i., tehnoloģijām jābūt pārākām par “augsta attīstības līmeņa tehnoloģijām” (119). Shēma nenodrošina, ka atbalsts izdevumiem tādu iekārtu izveidei un paplašināšanai, kas no iepakojuma un jau izmantotiem produktiem ražos izejvielas un citus materiālus, atbilst trim minētajiem papildkritērijiem.

| (111) | Turklāt nav izslēgts, ka darbības atbalstu var piešķirt pamatnostādņu par vides tehnoloģiju ieviešanu un pielāgošanu ietvaros. Šo atbalstu var pamatot tikai tad, ja tas piešķirts atkritumu apsaimniekošanai, enerģijas taupīšanai, neizsīkstošajai enerģijai vai kombinētai siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai. Atbalstam jāatbilst vides pamatnostādņu 43.–67. punkta nosacījumiem. Tomēr pasākums nevirza darbības atbalstu uz definēto mērķi un neievēro būtiskos nosacījumus. |
| --- | --- |

(111)

Turklāt nav izslēgts, ka darbības atbalstu var piešķirt pamatnostādņu par vides tehnoloģiju ieviešanu un pielāgošanu ietvaros. Šo atbalstu var pamatot tikai tad, ja tas piešķirts atkritumu apsaimniekošanai, enerģijas taupīšanai, neizsīkstošajai enerģijai vai kombinētai siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanai. Atbalstam jāatbilst vides pamatnostādņu 43.–67. punkta nosacījumiem. Tomēr pasākums nevirza darbības atbalstu uz definēto mērķi un neievēro būtiskos nosacījumus.

| (112) | Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu. |
| --- | --- |

(112)

Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu.

| (113) | Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekš minētajiem vides pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem vai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, kā liecina Komisijas prakse, un tādēļ nav saderīga ar vides pamatnostādnēm un EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turklāt Komisija ir aplūkojusi visus vides pamatnostādņu punktus un Komisijas praksi saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un konstatējusi, ka Grieķijas valsts iestādes nav uzskatāmi parādījušas, ka kāds individuāls atbalsts kopš piešķiršanas brīža būtu saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vai Komisijas praksi saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (120). |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekš minētajiem vides pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem vai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, kā liecina Komisijas prakse, un tādēļ nav saderīga ar vides pamatnostādnēm un EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turklāt Komisija ir aplūkojusi visus vides pamatnostādņu punktus un Komisijas praksi saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un konstatējusi, ka Grieķijas valsts iestādes nav uzskatāmi parādījušas, ka kāds individuāls atbalsts kopš piešķiršanas brīža būtu saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vai Komisijas praksi saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (120).

VI.3.6.   Saderība saskaņā ar R&D pamatnostādnēm

| (114) | Saskaņā ar Kopienas 2006. gada 30. decembra nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai 10.3. iedaļas pēdējo ievilkumu (121) ietvars, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, ir bijis spēkā atbalsta piešķiršanas laikā, un tās ir R&D pamatnostādnes (122). |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar Kopienas 2006. gada 30. decembra nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai 10.3. iedaļas pēdējo ievilkumu (121) ietvars, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, ir bijis spēkā atbalsta piešķiršanas laikā, un tās ir R&D pamatnostādnes (122).

| (115) | Iespējams, ka daži projekti ir saistīti ar pētniecības un attīstības darbībām, tādēļ Komisija tos skatīja R&D pamatnostādņu kontekstā. Tie ir saistīti ar lietišķās pētniecības laboratoriju izveidi, paplašināšanu vai modernizēšanu, programmatūras turpmāku attīstību, pētījumiem par jaunām tehnoloģijām, jauninājumiem un inovatīvu paraugiem, un patentu reģistrāciju. |
| --- | --- |

(115)

Iespējams, ka daži projekti ir saistīti ar pētniecības un attīstības darbībām, tādēļ Komisija tos skatīja R&D pamatnostādņu kontekstā. Tie ir saistīti ar lietišķās pētniecības laboratoriju izveidi, paplašināšanu vai modernizēšanu, programmatūras turpmāku attīstību, pētījumiem par jaunām tehnoloģijām, jauninājumiem un inovatīvu paraugiem, un patentu reģistrāciju.

| (116) | Komisija norāda, ka R&D pamatnostādņu būtiskā darbības joma uz atbalstu iepriekšminētajiem projektiem var attiekties tikai tiktāl, ciktāl šie projekti attiecas uz R&D pamatnostādņu I pielikumā definētajām pētniecības darbībām. Turklāt Komisija uzskata, ka pamatnostādnes īpaši neaptver R&D pamatnostādņu I pielikumā definēto pētniecību un attīstību. Saskaņā ar formulējumu likumā attaisnotās izmaksas pasākuma ietvaros var neatbilst R&D pamatnostādnēs noteiktajām izmaksām. |
| --- | --- |

(116)

Komisija norāda, ka R&D pamatnostādņu būtiskā darbības joma uz atbalstu iepriekšminētajiem projektiem var attiekties tikai tiktāl, ciktāl šie projekti attiecas uz R&D pamatnostādņu I pielikumā definētajām pētniecības darbībām. Turklāt Komisija uzskata, ka pamatnostādnes īpaši neaptver R&D pamatnostādņu I pielikumā definēto pētniecību un attīstību. Saskaņā ar formulējumu likumā attaisnotās izmaksas pasākuma ietvaros var neatbilst R&D pamatnostādnēs noteiktajām izmaksām.

| (117) | Bez tam, ja pētniecības projekti vai patentu attīstība, kas saņem atbalstu, attiecas uz pirmskonkurences attīstību, tiek pārsniegts vispārīgi piemērojamā atbalsta intensitātes maksimālais līmenis, kas Grieķijā ir 35 % (25 % pamata intensitāte + 10 % 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajos reģionos), nepiemērojot papildlabumus, jo maksimālā atbalsta intensitāte saskaņā ar pasākumu ir līdz 37,05 % un 36,89 % attiecīgi 2004. un 2005. gadā. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem patenta reģistrācijas izmaksas nav attaisnotas atbalstam, ja pieteikuma iesniedzējs ir liels uzņēmums. Tomēr lielus uzņēmumus neizslēdz no atbalsta saņemšanas patentu reģistrēšanai saskaņā ar shēmu. |
| --- | --- |

(117)

Bez tam, ja pētniecības projekti vai patentu attīstība, kas saņem atbalstu, attiecas uz pirmskonkurences attīstību, tiek pārsniegts vispārīgi piemērojamā atbalsta intensitātes maksimālais līmenis, kas Grieķijā ir 35 % (25 % pamata intensitāte + 10 % 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajos reģionos), nepiemērojot papildlabumus, jo maksimālā atbalsta intensitāte saskaņā ar pasākumu ir līdz 37,05 % un 36,89 % attiecīgi 2004. un 2005. gadā. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem patenta reģistrācijas izmaksas nav attaisnotas atbalstam, ja pieteikuma iesniedzējs ir liels uzņēmums. Tomēr lielus uzņēmumus neizslēdz no atbalsta saņemšanas patentu reģistrēšanai saskaņā ar shēmu.

| (118) | Pirms atbalsta piešķiršanas jāizveido un jāpārbauda stimulējošā ietekme lielo uzņēmumu gadījumos. Šo nosacījumu saskaņā ar R&D pamatnostādnēm piemēroja visam R&D atbalstam, tostarp fiskālam atbalstam, lieliem uzņēmumiem. Tomēr shēma nenosaka, ka jāizveido stimula efekts pirms atbalsta piešķiršanas. Tā kā uzņēmumam, kas saņem atbalstu, nav pienākuma palielināt R&D darbības, pat fakts, ka dažu uzņēmumu gadījumā rezultātā var palielināties R&D darbības, nevar attaisnot stimulējošo ietekmi, jo to var radīt faktori, kas ir ārēji attiecībā pret atbalstu. |
| --- | --- |

(118)

Pirms atbalsta piešķiršanas jāizveido un jāpārbauda stimulējošā ietekme lielo uzņēmumu gadījumos. Šo nosacījumu saskaņā ar R&D pamatnostādnēm piemēroja visam R&D atbalstam, tostarp fiskālam atbalstam, lieliem uzņēmumiem. Tomēr shēma nenosaka, ka jāizveido stimula efekts pirms atbalsta piešķiršanas. Tā kā uzņēmumam, kas saņem atbalstu, nav pienākuma palielināt R&D darbības, pat fakts, ka dažu uzņēmumu gadījumā rezultātā var palielināties R&D darbības, nevar attaisnot stimulējošo ietekmi, jo to var radīt faktori, kas ir ārēji attiecībā pret atbalstu.

| (119) | Turklāt lauksaimniecības nozarē nav vērojams neviens apliecinājums par atbilstību četriem nosacījumiem, kas minēti Komisijas 1998. gada paziņojumā, ar kuru groza Kopienas pamatnostādnes valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (123). |
| --- | --- |

(119)

Turklāt lauksaimniecības nozarē nav vērojams neviens apliecinājums par atbilstību četriem nosacījumiem, kas minēti Komisijas 1998. gada paziņojumā, ar kuru groza Kopienas pamatnostādnes valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (123).

| (120) | Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem R&D pamatnostādņu nosacījumiem un attiecīgi nav saderīga saskaņā ar R&D pamatnostādnēm. Turklāt neviens shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts lieliem uzņēmumiem no sākuma nebija pakļauts nosacījumiem par stimulējošo ietekmi. Grieķijas valsts iestādes uzskatāmi neparādīja, ka kāds individuāls atbalsts kopš piešķiršanas brīža būtu bijis saderīgs ar R&D pamatnostādnēm. Tādēļ šīs shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar R&D pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(120)

Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem R&D pamatnostādņu nosacījumiem un attiecīgi nav saderīga saskaņā ar R&D pamatnostādnēm. Turklāt neviens shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts lieliem uzņēmumiem no sākuma nebija pakļauts nosacījumiem par stimulējošo ietekmi. Grieķijas valsts iestādes uzskatāmi neparādīja, ka kāds individuāls atbalsts kopš piešķiršanas brīža būtu bijis saderīgs ar R&D pamatnostādnēm. Tādēļ šīs shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar R&D pamatnostādnēm.

VI.3.7.   Saderība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001 (“Apmācības BER”)

| (121) | Komisija novērtēja atbalstu apmācībai, kas saistīts ar procesa automatizācijas sistēmu (124), ar programmatūru saistītu apmācību (125) un citu apmācību (126) ieviešanu saskaņā ar Apmācības BER. |
| --- | --- |

(121)

Komisija novērtēja atbalstu apmācībai, kas saistīts ar procesa automatizācijas sistēmu (124), ar programmatūru saistītu apmācību (125) un citu apmācību (126) ieviešanu saskaņā ar Apmācības BER.

| (122) | Likuma formulējums neļauj noteikt, vai attaisnotās izmaksas saskaņā ar pasākumu atbilst izmaksām saskaņā ar Apmācības BER. Ja apmācība, kas saņem atbalstu, ir raksturīga tikai uzņēmumam, var tikt pārsniegts atbalsta intensitātes augstākais līmenis lieliem uzņēmumiem, kas ir 35 % (25 % pamata intensitāte + 10 % 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem reģioniem), jo maksimālā atbalsta intensitāte saskaņā ar pasākumu 2004. un 2005. gadam ir attiecīgi līdz 37,05 % un 36,89 %. |
| --- | --- |

(122)

Likuma formulējums neļauj noteikt, vai attaisnotās izmaksas saskaņā ar pasākumu atbilst izmaksām saskaņā ar Apmācības BER. Ja apmācība, kas saņem atbalstu, ir raksturīga tikai uzņēmumam, var tikt pārsniegts atbalsta intensitātes augstākais līmenis lieliem uzņēmumiem, kas ir 35 % (25 % pamata intensitāte + 10 % 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem reģioniem), jo maksimālā atbalsta intensitāte saskaņā ar pasākumu 2004. un 2005. gadam ir attiecīgi līdz 37,05 % un 36,89 %.

| (123) | Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem Apmācības BER nosacījumiem un tātad to nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Apmācības BER. |
| --- | --- |

(123)

Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem Apmācības BER nosacījumiem un tātad to nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Apmācības BER.

VI.3.8.   Saderība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 70/2001 (“MVU BER”)

| (124) | Komisija norāda, ka pasākums neizšķir ne atbalsta summas, ne atbilstīgās nozares vai projektus atkarībā no saņēmēja apjoma. Tādējādi pasākumu kopumā nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar MVU BER. Tomēr, ja atbalstu saskaņā ar pasākumu piešķir mazam un vidējam uzņēmumam, kā tie definēti MVU BER 1. pielikumā, var piemērot grupālā atbrīvojuma regulu. |
| --- | --- |

(124)

Komisija norāda, ka pasākums neizšķir ne atbalsta summas, ne atbilstīgās nozares vai projektus atkarībā no saņēmēja apjoma. Tādējādi pasākumu kopumā nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar MVU BER. Tomēr, ja atbalstu saskaņā ar pasākumu piešķir mazam un vidējam uzņēmumam, kā tie definēti MVU BER 1. pielikumā, var piemērot grupālā atbrīvojuma regulu.

| (125) | Tā kā visa Grieķijas teritorija ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, uz ieguldījumu atbalstu Grieķijas MVU attiecas atbalsta intensitātes augstākais līmenis, kas ir par 15 % augstāks nekā augstākais līmenis saskaņā ar RAG. Tas attiecas uz visiem ieguldījumu projektiem, jo tie ir iekļauti šā lēmuma 21. punktā, izņemot ieguldījumus lauksaimniecības nozarē, transporta līdzekļos transporta nozarē (127) un uz ārvalstīm vērstus ieguldījumus (128). Atbalsta intensitātes augstākais līmenis tiek pārkāpts attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar tūrismu, remontdarbnīcām A un B apgabalos saskaņā ar Grieķijas reģionālā atbalsta karti (reģionāls atbalsts nav paredzēts A apgabalā, 18,4 % paredzēti B apgabalā un papildu 15 % MVU). Turklāt nosacījums šāda augstākā līmeņa piemērošanai ir saglabāt ieguldījumu saņēmēja reģionā vismaz piecus gadus. Tomēr pasākums neizvirza šādas prasības. Transporta nozarē transportlīdzekļu un transporta iekārtu izmaksas neietver attaisnotajās izmaksās. |
| --- | --- |

(125)

Tā kā visa Grieķijas teritorija ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, uz ieguldījumu atbalstu Grieķijas MVU attiecas atbalsta intensitātes augstākais līmenis, kas ir par 15 % augstāks nekā augstākais līmenis saskaņā ar RAG. Tas attiecas uz visiem ieguldījumu projektiem, jo tie ir iekļauti šā lēmuma 21. punktā, izņemot ieguldījumus lauksaimniecības nozarē, transporta līdzekļos transporta nozarē (127) un uz ārvalstīm vērstus ieguldījumus (128). Atbalsta intensitātes augstākais līmenis tiek pārkāpts attiecībā uz projektiem, kas nav saistīti ar tūrismu, remontdarbnīcām A un B apgabalos saskaņā ar Grieķijas reģionālā atbalsta karti (reģionāls atbalsts nav paredzēts A apgabalā, 18,4 % paredzēti B apgabalā un papildu 15 % MVU). Turklāt nosacījums šāda augstākā līmeņa piemērošanai ir saglabāt ieguldījumu saņēmēja reģionā vismaz piecus gadus. Tomēr pasākums neizvirza šādas prasības. Transporta nozarē transportlīdzekļu un transporta iekārtu izmaksas neietver attaisnotajās izmaksās.

| (126) | Uz ārvalstu tiešiem ieguldījumiem ārpus Grieķijas atbalsts maziem uzņēmumiem var attiekties tikai līdz atbalsta intensitātes līmenim, kas ir 15 %, un 7,5 % vidējiem uzņēmumiem. Tomēr abus ierobežojumus var pārsniegt saskaņā ar pašreizējo pasākumu. |
| --- | --- |

(126)

Uz ārvalstu tiešiem ieguldījumiem ārpus Grieķijas atbalsts maziem uzņēmumiem var attiekties tikai līdz atbalsta intensitātes līmenim, kas ir 15 %, un 7,5 % vidējiem uzņēmumiem. Tomēr abus ierobežojumus var pārsniegt saskaņā ar pašreizējo pasākumu.

| (127) | Pētniecība, kas paredzēta jaunu tehnoloģiju ieviešanai, ir saistīta ar procesa un produkta sertifikācijas ieviešanu un ir vērsta uz organizāciju un tirgu, un atbilstību atbalstam, var būt tiesīga saņemt MVU atbalstu. Tomēr pasākums negarantē, ka šos pakalpojumus nodrošinās ārēji konsultanti. Nav izslēgts, ka šādi pētījumi ir nepārtraukta vai periodiska rakstura darbība, ko var attiecināt uz parasto darbību. |
| --- | --- |

(127)

Pētniecība, kas paredzēta jaunu tehnoloģiju ieviešanai, ir saistīta ar procesa un produkta sertifikācijas ieviešanu un ir vērsta uz organizāciju un tirgu, un atbilstību atbalstam, var būt tiesīga saņemt MVU atbalstu. Tomēr pasākums negarantē, ka šos pakalpojumus nodrošinās ārēji konsultanti. Nav izslēgts, ka šādi pētījumi ir nepārtraukta vai periodiska rakstura darbība, ko var attiecināt uz parasto darbību.

| (128) | Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem MVU BER nosacījumiem un tādēļ nav saderīga saskaņā ar MVU BER. |
| --- | --- |

(128)

Tādējādi Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem MVU BER nosacījumiem un tādēļ nav saderīga saskaņā ar MVU BER.

VI.3.9.   Saderība saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē

| (129) | Lauksaimniecības nozarē analīze jāveic divos līmeņos: apstrādes un tirdzniecības darbībām no vienas puses, un primārajai ražošanai no otras puses, abos gadījumos saprotot, ka jāņem vērā tie attiecīgie Kopienas tiesību akti, kurus piemēroja atbalsta piešķiršanas laikā, t.i., Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (turpmāk “lauksaimniecības pamatnostādnes”) un Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (129). |
| --- | --- |

(129)

Lauksaimniecības nozarē analīze jāveic divos līmeņos: apstrādes un tirdzniecības darbībām no vienas puses, un primārajai ražošanai no otras puses, abos gadījumos saprotot, ka jāņem vērā tie attiecīgie Kopienas tiesību akti, kurus piemēroja atbalsta piešķiršanas laikā, t.i., Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības nozarē (turpmāk “lauksaimniecības pamatnostādnes”) un Komisijas 2004. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 1860/2004 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē (129).

| (130) | Attiecībā uz primāro ražošanu ir jāņem vērā attiecīgie noteikumi, pamatojoties uz pasākumiem attaisnotiem izdevumiem un darbības izmaksām, kā definēts Likumā 3220/2004, kuri ir noteikti lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1., 13. un 14. punktā, kas īpaši veltīti ieguldījumu atbalstam, atbalstam kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības veicināšanai un atbalstam tehniskā atbalsta nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz primāro ražošanu ir jāņem vērā attiecīgie noteikumi, pamatojoties uz pasākumiem attaisnotiem izdevumiem un darbības izmaksām, kā definēts Likumā 3220/2004, kuri ir noteikti lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1., 13. un 14. punktā, kas īpaši veltīti ieguldījumu atbalstam, atbalstam kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības veicināšanai un atbalstam tehniskā atbalsta nodrošināšanai.

| (131) | Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1. punktu attaisnotajos izdevumos ieguldījuma ietvaros var ietvert nekustamā īpašuma būvniecību, iegādi vai uzlabošanu, jaunas mašīnas un iekārtas (tostarp datorprogrammas) un vispārīgās izmaksas (tādas, kā samaksu arhitektiem, inženieriem un konsultantiem, iespējamības pētījumus, patentu un licenču iegādi) ne vairāk kā 12 % apmērā no norādīto izdevumu summas. Atbalsts augu iegādei ir atļauts, izņemot viengadīgus augus. Atbalsta likme noteikta tajā pašā punktā un ir 40 % no attaisnotajiem izdevumiem “normālā” un 50 % mazāk labvēlīgā teritorijā, ar piecu procentpunktu palielinājumu jauniem lauksaimniekiem, kuri veic ieguldījumus piecus gadus pēc saimniecības izveidošanas. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1. punktu attaisnotajos izdevumos ieguldījuma ietvaros var ietvert nekustamā īpašuma būvniecību, iegādi vai uzlabošanu, jaunas mašīnas un iekārtas (tostarp datorprogrammas) un vispārīgās izmaksas (tādas, kā samaksu arhitektiem, inženieriem un konsultantiem, iespējamības pētījumus, patentu un licenču iegādi) ne vairāk kā 12 % apmērā no norādīto izdevumu summas. Atbalsts augu iegādei ir atļauts, izņemot viengadīgus augus. Atbalsta likme noteikta tajā pašā punktā un ir 40 % no attaisnotajiem izdevumiem “normālā” un 50 % mazāk labvēlīgā teritorijā, ar piecu procentpunktu palielinājumu jauniem lauksaimniekiem, kuri veic ieguldījumus piecus gadus pēc saimniecības izveidošanas.

| (132) | Lai būtu tiesīga saņemt atbalstu, zemnieku saimniecībai jāatbilst minimāliem standartiem attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku turēšanu un higiēnu, ieguldījuma mērķim jābūt produktiem, kuriem var atrast parastu noieta tirgu, un kopējais attaisnoto izdevumu apjoms nedrīkst pārsniegt kopējā ieguldījuma ierobežojumu, kas ir tiesīgs saņemt atbalstu un ko noteikusi dalībvalsts saskaņā ar 7. pantu Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (130). |
| --- | --- |

(132)

Lai būtu tiesīga saņemt atbalstu, zemnieku saimniecībai jāatbilst minimāliem standartiem attiecībā uz vides aizsardzību, dzīvnieku turēšanu un higiēnu, ieguldījuma mērķim jābūt produktiem, kuriem var atrast parastu noieta tirgu, un kopējais attaisnoto izdevumu apjoms nedrīkst pārsniegt kopējā ieguldījuma ierobežojumu, kas ir tiesīgs saņemt atbalstu un ko noteikusi dalībvalsts saskaņā ar 7. pantu Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (130).

| (133) | Zemnieku saimniecības ēku pārvietošanas gadījumā var paredzēt vairākas iespējas:






  — | ja nepieciešamība pārvietot rada ekspropriāciju, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem dod tiesības saņemt kompensāciju, šādas kompensācijas maksājumu parasti neuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, |
| --- | --- | --- |

(133)

Zemnieku saimniecības ēku pārvietošanas gadījumā var paredzēt vairākas iespējas:

—

ja nepieciešamība pārvietot rada ekspropriāciju, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem dod tiesības saņemt kompensāciju, šādas kompensācijas maksājumu parasti neuzskata par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē,

| — | citos gadījumos, kad pārvietošana ir vienkārši esošo iekārtu demontāža, pārvietošana un atkārtota uzstādīšana, var pieļaut atbalstu līdz 100 % no faktiskajām izmaksām, |
| --- | --- |

—

citos gadījumos, kad pārvietošana ir vienkārši esošo iekārtu demontāža, pārvietošana un atkārtota uzstādīšana, var pieļaut atbalstu līdz 100 % no faktiskajām izmaksām,

| — | kad pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks gūst labumu, jo tam ir modernākas iekārtas, lauksaimnieka ieguldījumam jābūt līdzvērtīgam vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo iekārtu vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas (attiecīgi 55 % vai 45 % gadījumos, kad saņēmējs ir jauns lauksaimnieks), |
| --- | --- |

—

kad pārvietošanas rezultātā lauksaimnieks gūst labumu, jo tam ir modernākas iekārtas, lauksaimnieka ieguldījumam jābūt līdzvērtīgam vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo iekārtu vērtības palielinājuma pēc pārvietošanas (attiecīgi 55 % vai 45 % gadījumos, kad saņēmējs ir jauns lauksaimnieks),

| — | kad pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, saņēmēja ieguldījumam jābūt līdzvērtīgam vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo izdevumu daļas (attiecīgi 55 % vai 45 % gadījumos, kad saņēmējs ir jauns lauksaimnieks). |
| --- | --- |

—

kad pārvietošanas rezultātā palielinās ražošanas jauda, saņēmēja ieguldījumam jābūt līdzvērtīgam vismaz 60 % (50 % mazāk labvēlīgos apgabalos) no attiecīgo izdevumu daļas (attiecīgi 55 % vai 45 % gadījumos, kad saņēmējs ir jauns lauksaimnieks).

| (134) | Kad ieguldījumus veic vides apsvērumu dēļ, lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1.2.4. punkts nosaka, ka atbalsta likmes, kas ir 40 % vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos, var palielināt par 20 vai 25 procentpunktiem, ja ieguldījums pārsniedz spēkā esošās minimālās Kopienas prasības. Šādā gadījumā palielinājumu attiecina uz papildu attaisnotām izmaksām, kuras nepieciešamas, lai izpildītu noteikto mērķi, un kuras nepiemēro, ja ieguldījuma rezultātā palielinās ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(134)

Kad ieguldījumus veic vides apsvērumu dēļ, lauksaimniecības pamatnostādņu 4.1.2.4. punkts nosaka, ka atbalsta likmes, kas ir 40 % vai 50 % mazāk labvēlīgos apgabalos, var palielināt par 20 vai 25 procentpunktiem, ja ieguldījums pārsniedz spēkā esošās minimālās Kopienas prasības. Šādā gadījumā palielinājumu attiecina uz papildu attaisnotām izmaksām, kuras nepieciešamas, lai izpildītu noteikto mērķi, un kuras nepiemēro, ja ieguldījuma rezultātā palielinās ražošanas jauda.

| (135) | Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 13. punktu atbalsts procesa un produkta sertifikācijas ieviešanai un attiecīgiem pētījumiem nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % MVU gadījumā no attaisnotajām izmaksām, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 13. punktu atbalsts procesa un produkta sertifikācijas ieviešanai un attiecīgiem pētījumiem nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % MVU gadījumā no attaisnotajām izmaksām, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka.

| (136) | Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 14. punktu mācību atbalsts nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % MVU gadījumā no attaisnotajām izmaksām, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Turklāt jāizpilda daži nosacījumi: atbalstam jābūt pieejamam visiem, kuri atrodas attiecīgajā teritorijā un ir tiesīgi saņemt atbalstu, un, ja pakalpojumu sniedz ražotāju grupas vai citas lauksaimniecības savstarpēja atbalsta organizācijas, tas nedrīkst būt ierobežots un attiekties tikai uz attiecīgās grupas vai organizācijas locekļiem, un ieguldījumam grupas vai organizācijas administratīvajās izmaksās jābūt ierobežotam līdz izmaksām par pakalpojuma sniegšanu. |
| --- | --- |

(136)

Saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 14. punktu mācību atbalsts nedrīkst pārsniegt EUR 100 000 vienam saņēmējam triju gadu periodā vai 50 % MVU gadījumā no attaisnotajām izmaksām, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Turklāt jāizpilda daži nosacījumi: atbalstam jābūt pieejamam visiem, kuri atrodas attiecīgajā teritorijā un ir tiesīgi saņemt atbalstu, un, ja pakalpojumu sniedz ražotāju grupas vai citas lauksaimniecības savstarpēja atbalsta organizācijas, tas nedrīkst būt ierobežots un attiekties tikai uz attiecīgās grupas vai organizācijas locekļiem, un ieguldījumam grupas vai organizācijas administratīvajās izmaksās jābūt ierobežotam līdz izmaksām par pakalpojuma sniegšanu.

| (137) | Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka shēmai aprēķinātā atbalsta intensitāte (37,05 % 2004. gadā un 36,89 % 2005. gadā) nepārsniedz skaitļus, kas noteikti dažādos iepriekšminētos lauksaimniecības pamatnostādņu punktos, bet nav iespējams noteikt, vai visi šī lēmuma 131.–136. punktā uzskaitītie nosacījumi ir izpildīti, izņemot pārvietošanas pasākuma gadījumā, kad shēmas noteikumi atbilst 133. punktā aprakstītajiem noteikumiem. Jo īpaši:






  — | nav apliecinājuma tam, ka starp 22. punktā minētajām darbības izmaksām līzinga darbībai seko preces iegāde nomas beigās, |
| --- | --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka shēmai aprēķinātā atbalsta intensitāte (37,05 % 2004. gadā un 36,89 % 2005. gadā) nepārsniedz skaitļus, kas noteikti dažādos iepriekšminētos lauksaimniecības pamatnostādņu punktos, bet nav iespējams noteikt, vai visi šī lēmuma 131.–136. punktā uzskaitītie nosacījumi ir izpildīti, izņemot pārvietošanas pasākuma gadījumā, kad shēmas noteikumi atbilst 133. punktā aprakstītajiem noteikumiem. Jo īpaši:

—

nav apliecinājuma tam, ka starp 22. punktā minētajām darbības izmaksām līzinga darbībai seko preces iegāde nomas beigās,

| — | nav apliecinājuma tam, ka, aprēķinot atbalstu, izmaksas, kas saistītas ar pētījumiem par jaunu tehnoloģiju ieviešanu, par patentu reģistrēšanu, par tiesībām saņemt atbalstu un par organizāciju un tirgu, ņem vērā ne vairāk kā 12 % apmērā no citiem 131. punktā uzskaitītajiem attaisnotajiem izdevumiem, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka, aprēķinot atbalstu, izmaksas, kas saistītas ar pētījumiem par jaunu tehnoloģiju ieviešanu, par patentu reģistrēšanu, par tiesībām saņemt atbalstu un par organizāciju un tirgu, ņem vērā ne vairāk kā 12 % apmērā no citiem 131. punktā uzskaitītajiem attaisnotajiem izdevumiem,

| — | nav apliecinājuma tam, ka apmācības darbības atbalstītas saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 14.1. punkta nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka apmācības darbības atbalstītas saskaņā ar lauksaimniecības pamatnostādņu 14.1. punkta nosacījumiem,

| — | nav apliecinājuma tam, ka atbalsts, kas saistīts ar procesa un produkta sertifikācijas ieviešanu un saistītajiem pētījumiem, piešķirts atbilstīgi lauksaimniecības pamatnostādņu 13. punktam, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka atbalsts, kas saistīts ar procesa un produkta sertifikācijas ieviešanu un saistītajiem pētījumiem, piešķirts atbilstīgi lauksaimniecības pamatnostādņu 13. punktam,

| — | nav apliecinājuma tam, ka viengadīgi augi izslēgti no tāda atbalsta darbības jomas, kas īpaši paredzēts augu iegādei, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka viengadīgi augi izslēgti no tāda atbalsta darbības jomas, kas īpaši paredzēts augu iegādei,

| — | nav apliecinājuma tam, ka visas zemnieku saimniecības, kas saņēmušas atbalstu shēmas ietvaros, atbilst minimālajiem standartiem tādās jomās kā vides aizsardzība, higiēna un dzīvnieku turēšana, un ka ieguldījumi bijuši koncentrēti uz produktiem, kuriem varēja atrast noieta tirgu. |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka visas zemnieku saimniecības, kas saņēmušas atbalstu shēmas ietvaros, atbilst minimālajiem standartiem tādās jomās kā vides aizsardzība, higiēna un dzīvnieku turēšana, un ka ieguldījumi bijuši koncentrēti uz produktiem, kuriem varēja atrast noieta tirgu.

| (138) | Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu. |
| --- | --- |

(138)

Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu.

| (139) | Atbalsts lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai noteikts lauksaimniecības pamatnostādņu 4.2. punktā, ietverot divus noteikumu kopumus:






  — | pirmais kopums, saskaņā ar kuru atbalstu var piešķirt līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām 1. mērķa reģionos un 40 % citos reģionos, attaisnoti ir izdevumi par nekustamā īpašuma būvniecību, iegādi vai uzlabošanu, jaunām mašīnām un iekārtām (tostarp datorprogrammām) un vispārīgās izmaksas (tādas, kā samaksa arhitektiem, inženieriem un konsultantiem, priekšizpēte, patenti un licenču iegāde) ne vairāk kā 12 % no norādīto izdevumu summas; lai būtu tiesīgs saņemt atbalstu, saņēmējam primārās ražošanas gadījumā jāatbilst minimāliem standartiem attiecībā uz vides aizsardzību, higiēnu un dzīvnieku turēšanu; turklāt atbalstu nedrīkst piešķirt, ja nav pietiekama apliecinājuma tam, ka var atrast parastu noieta tirgu attiecīgajiem produktiem, un par ieguldījumu projektiem, kuru attaisnotie izdevumi pārsniedz EUR 25 miljonus, un, ja atbalsts pārsniedz EUR 12 miljonus, īpaši jāinformē Komisija saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, |
| --- | --- | --- |

(139)

Atbalsts lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai noteikts lauksaimniecības pamatnostādņu 4.2. punktā, ietverot divus noteikumu kopumus:

—

pirmais kopums, saskaņā ar kuru atbalstu var piešķirt līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām 1. mērķa reģionos un 40 % citos reģionos, attaisnoti ir izdevumi par nekustamā īpašuma būvniecību, iegādi vai uzlabošanu, jaunām mašīnām un iekārtām (tostarp datorprogrammām) un vispārīgās izmaksas (tādas, kā samaksa arhitektiem, inženieriem un konsultantiem, priekšizpēte, patenti un licenču iegāde) ne vairāk kā 12 % no norādīto izdevumu summas; lai būtu tiesīgs saņemt atbalstu, saņēmējam primārās ražošanas gadījumā jāatbilst minimāliem standartiem attiecībā uz vides aizsardzību, higiēnu un dzīvnieku turēšanu; turklāt atbalstu nedrīkst piešķirt, ja nav pietiekama apliecinājuma tam, ka var atrast parastu noieta tirgu attiecīgajiem produktiem, un par ieguldījumu projektiem, kuru attaisnotie izdevumi pārsniedz EUR 25 miljonus, un, ja atbalsts pārsniedz EUR 12 miljonus, īpaši jāinformē Komisija saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu,

| — | otrais kopums, saskaņā ar kuru, ja valsts atbalstu piešķir ieguldījumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, atbalstu piešķir tādas reģionālā atbalsta shēmas ietvaros, kas iepriekš apstiprināta Kopienas pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

—

otrais kopums, saskaņā ar kuru, ja valsts atbalstu piešķir ieguldījumiem saistībā ar lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, atbalstu piešķir tādas reģionālā atbalsta shēmas ietvaros, kas iepriekš apstiprināta Kopienas pamatnostādnēs par valsts reģionālo atbalstu.

| (140) | Šajā gadījumā piemēro tikai pirmo noteikumu kopumu, jo shēmu, saskaņā ar kuru paredzēts atbalsts lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai, Komisija nevis apstiprina, bet apstrīd. |
| --- | --- |

(140)

Šajā gadījumā piemēro tikai pirmo noteikumu kopumu, jo shēmu, saskaņā ar kuru paredzēts atbalsts lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai, Komisija nevis apstiprina, bet apstrīd.

| (141) | Kā gadījumā ar primāro ražošanu Komisija norāda, ka shēmai aprēķinātā atbalsta intensitāte nepārsniedz lauksaimniecības pamatnostādņu 4.2. punktā noteiktos rādītājus, bet nav iespējams noteikt, vai visi šā lēmuma 139. punkta pirmajā ievilkumā minētie nosacījumi ir izpildīti. Jo īpaši:






  — | nav apliecinājuma tam, ka starp 22. punktā minētajām darbības izmaksām līzinga darbībai seko preces iegāde nomas beigās, |
| --- | --- | --- |

(141)

Kā gadījumā ar primāro ražošanu Komisija norāda, ka shēmai aprēķinātā atbalsta intensitāte nepārsniedz lauksaimniecības pamatnostādņu 4.2. punktā noteiktos rādītājus, bet nav iespējams noteikt, vai visi šā lēmuma 139. punkta pirmajā ievilkumā minētie nosacījumi ir izpildīti. Jo īpaši:

—

nav apliecinājuma tam, ka starp 22. punktā minētajām darbības izmaksām līzinga darbībai seko preces iegāde nomas beigās,

| — | nav apliecinājuma tam, ka, aprēķinot atbalstu, izmaksas, kas saistītas ar pētījumiem par jaunu tehnoloģiju ieviešanu, par patentu reģistrēšanu, par tiesībām saņemt atbalstu un par organizāciju un tirgu, ņem vērā ne vairāk kā 12 % apmērā no citiem attaisnotajiem izdevumiem, kas uzskaitīti 139. punktā, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka, aprēķinot atbalstu, izmaksas, kas saistītas ar pētījumiem par jaunu tehnoloģiju ieviešanu, par patentu reģistrēšanu, par tiesībām saņemt atbalstu un par organizāciju un tirgu, ņem vērā ne vairāk kā 12 % apmērā no citiem attaisnotajiem izdevumiem, kas uzskaitīti 139. punktā,

| — | nav apliecinājuma tam, ka visi uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu shēmas ietvaros, atbilst minimālajiem standartiem tādās jomās kā vides aizsardzība, higiēna un dzīvnieku turēšana un ka ieguldījumi bijuši koncentrēti uz produktiem, kuriem varēja atrast noieta tirgu, |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka visi uzņēmumi, kas saņēmuši atbalstu shēmas ietvaros, atbilst minimālajiem standartiem tādās jomās kā vides aizsardzība, higiēna un dzīvnieku turēšana un ka ieguldījumi bijuši koncentrēti uz produktiem, kuriem varēja atrast noieta tirgu,

| — | nav apliecinājuma tam, ka visos ieguldījumu projektos par lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību attaisnotie izdevumi nav pārsnieguši EUR 25 miljonus vai kuriem atbalsts nav pārsniedzis EUR 12 miljonus. |
| --- | --- |

—

nav apliecinājuma tam, ka visos ieguldījumu projektos par lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību attaisnotie izdevumi nav pārsnieguši EUR 25 miljonus vai kuriem atbalsts nav pārsniedzis EUR 12 miljonus.

| (142) | Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kā noteikts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu.

| (143) | Tādējādi, izņemot pārvietošanas pasākumu gadījumus, Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem lauksaimniecības pamatnostādņu nosacījumiem un tādēļ nav saderīga ar lauksaimniecības pamatnostādnēm. Turklāt Komisija konstatēja, ka Grieķijas valsts iestādes uzskatāmi neparādīja, ka kāds individuāls atbalsts no piešķiršanas brīža bijis saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vai Komisijas praksi saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi, izņemot pārvietošanas pasākumu gadījumus, Komisija norāda, ka shēma neatbilst iepriekšminētajiem lauksaimniecības pamatnostādņu nosacījumiem un tādēļ nav saderīga ar lauksaimniecības pamatnostādnēm. Turklāt Komisija konstatēja, ka Grieķijas valsts iestādes uzskatāmi neparādīja, ka kāds individuāls atbalsts no piešķiršanas brīža bijis saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vai Komisijas praksi saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

VI.3.10.   Saderība saskaņā ar valsts atbalsta pamatnostādnēm, ko piemēro zivsaimniecības un akvakultūras nozarei

| (144) | Zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi var gūt labumu no pārbaudāmā pasākuma. Valsts atbalsta projekti, kas saistīti ar zivsaimniecību un akvakultūru, aplūkojami Pamatnostādņu valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā kontekstā. Pēc tam, kad stājies spēkā Grieķijas Likums 3220/2004, ar ko izveido atbalsta shēmas noteiktām jomām, pamatnostādnes tika mainītas 2005. gada 1. janvārī. Tātad 2001. gada pamatnostādnes valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (131) piemēro atbalstam, kas piešķirts pirms 2004. gada 1. novembra. Pašreizējās 2004. gada pamatnostādnes (132) piemēro atbalstam, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. novembra. |
| --- | --- |

(144)

Zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi var gūt labumu no pārbaudāmā pasākuma. Valsts atbalsta projekti, kas saistīti ar zivsaimniecību un akvakultūru, aplūkojami Pamatnostādņu valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā kontekstā. Pēc tam, kad stājies spēkā Grieķijas Likums 3220/2004, ar ko izveido atbalsta shēmas noteiktām jomām, pamatnostādnes tika mainītas 2005. gada 1. janvārī. Tātad 2001. gada pamatnostādnes valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecībā un akvakultūrā (131) piemēro atbalstam, kas piešķirts pirms 2004. gada 1. novembra. Pašreizējās 2004. gada pamatnostādnes (132) piemēro atbalstam, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. novembra.

| (145) | Kopumā jānorāda, ka Komisija par saderīgu nevar uzskatīt nevienu valsts atbalstu, ja attiecīgā dalībvalsts nav informējusi par atbalsta kopsummu vienam pasākumam un atbalsta intensitāti. Novērtējot shēmu, jāņem vērā uzkrātā ietekme visu valsts subsīdiju saņēmējam. Pārbaudāmā shēma nesniedz šādu informāciju un neļauj veikt novērtējumu. Turklāt attiecīgā shēma nenodrošina, ka dalībvalsts pārbaudīs saņēmēja atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. |
| --- | --- |

(145)

Kopumā jānorāda, ka Komisija par saderīgu nevar uzskatīt nevienu valsts atbalstu, ja attiecīgā dalībvalsts nav informējusi par atbalsta kopsummu vienam pasākumam un atbalsta intensitāti. Novērtējot shēmu, jāņem vērā uzkrātā ietekme visu valsts subsīdiju saņēmējam. Pārbaudāmā shēma nesniedz šādu informāciju un neļauj veikt novērtējumu. Turklāt attiecīgā shēma nenodrošina, ka dalībvalsts pārbaudīs saņēmēja atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem.

| (146) | Abās pamatnostādņu versijās ir aizliegums attiecībā uz atbalstu, kas neuzliek nekādus pienākumus saņēmējam. Šīs pamatnostādnes uzsver kontroles īstenošanu šādam atbalstam, īpaši gadījumos, kad atbalsts ir atbrīvojums no nodokļiem. Tā kā dalībvalsts nesniedza nekādu informāciju, kas ļautu novērtēt atbalstu zivsaimniecībai un akvakultūrai, Komisijai tas jāuzskata par nesaderīgu. |
| --- | --- |

(146)

Abās pamatnostādņu versijās ir aizliegums attiecībā uz atbalstu, kas neuzliek nekādus pienākumus saņēmējam. Šīs pamatnostādnes uzsver kontroles īstenošanu šādam atbalstam, īpaši gadījumos, kad atbalsts ir atbrīvojums no nodokļiem. Tā kā dalībvalsts nesniedza nekādu informāciju, kas ļautu novērtēt atbalstu zivsaimniecībai un akvakultūrai, Komisijai tas jāuzskata par nesaderīgu.

| (147) | Komisijai jāpārbauda ieguldījumu atbalsts attiecībā uz dažādiem saņēmējiem (zvejnieki, akvakultūra, pārstrāde, tirdzniecība). Katrs pasākuma piemērošanas gadījums jāizvērtē atsevišķi, pamatojoties uz sīki izstrādātiem, pamatnostādnēs uzskaitītiem nosacījumiem. Shēmā iekļautā informācija neļauj veikt novērtējumu. |
| --- | --- |

(147)

Komisijai jāpārbauda ieguldījumu atbalsts attiecībā uz dažādiem saņēmējiem (zvejnieki, akvakultūra, pārstrāde, tirdzniecība). Katrs pasākuma piemērošanas gadījums jāizvērtē atsevišķi, pamatojoties uz sīki izstrādātiem, pamatnostādnēs uzskaitītiem nosacījumiem. Shēmā iekļautā informācija neļauj veikt novērtējumu.

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Likuma 3220/2004 2. pants, ciktāl tas attiecas uz zivsaimniecību un akvakultūru, nav saderīgs. Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kas paredzēts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu. Tātad Komisija konstatējusi, ka Grieķijas valsts iestādes nav uzskatāmi parādījušas, ka individuāls atbalsts no piešķiršanas brīža būtu bijis saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm (133). |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Likuma 3220/2004 2. pants, ciktāl tas attiecas uz zivsaimniecību un akvakultūru, nav saderīgs. Tā kā saglabājas bažas, ko Komisija izteica procedūras uzsākšanas laikā, kas paredzēts Līguma 88. panta 2. punktā, shēmu nevar pasludināt par saderīgu. Tātad Komisija konstatējusi, ka Grieķijas valsts iestādes nav uzskatāmi parādījušas, ka individuāls atbalsts no piešķiršanas brīža būtu bijis saderīgs saskaņā ar šīm pamatnostādnēm (133).

VI.3.11.   Saderība saskaņā ar EK līguma 87. panta 2. un 3. punktu

| (149) | Nevienu EK līguma 87. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu nevar piemērot šajos gadījumos, jo pasākuma mērķis nav neviens no šajos noteikumos minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(149)

Nevienu EK līguma 87. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu nevar piemērot šajos gadījumos, jo pasākuma mērķis nav neviens no šajos noteikumos minētajiem mērķiem.

| (150) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu atbalstu uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu, kad tas paredzēts tādu teritoriju ekonomiskās attīstības veicināšanai, kurās dzīves līmenis ir netipiski zems un kurās ir liels bezdarbs. Saskaņā ar šo pantu saderības novērtēšanas kritēriji atspoguļoti īpašos noteikumos, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu atbalstu uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu, kad tas paredzēts tādu teritoriju ekonomiskās attīstības veicināšanai, kurās dzīves līmenis ir netipiski zems un kurās ir liels bezdarbs. Saskaņā ar šo pantu saderības novērtēšanas kritēriji atspoguļoti īpašos noteikumos, kā aprakstīts iepriekš.

| (151) | Attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecīgais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu svarīga projekta veikšanu kopējās Eiropas interesēs vai lai uzlabotu nopietnu Grieķijas ekonomikas traucējumu, un tas arī nav paredzēts, lai veicinātu kultūras vai kultūras mantojuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecīgais atbalsts nav paredzēts, lai veicinātu svarīga projekta veikšanu kopējās Eiropas interesēs vai lai uzlabotu nopietnu Grieķijas ekonomikas traucējumu, un tas arī nav paredzēts, lai veicinātu kultūras vai kultūras mantojuma saglabāšanu.

| (152) | EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts attiecas uz kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja šāds atbalsts neietekmē tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Kopienā tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopējām interesēm. Tas var attiekties uz atbalstu klosteriem jauniešu viesnīcu un kultūras centru būvniecībai un uzņēmumiem, kuri darbojas kultūras pieminekļos vai nodarbojas ar tradicionālu izstrādājumu vai izstrādājumu ar izcelsmes nosaukumu ražošanu, ja šie uzņēmumi veic kultūras pieminekļu remontu un restaurāciju, ieguldījumu tradicionālās mašīnās vai tradicionālu produktu vai procesu sertifikāciju, ko uzskata par dabas mantojumu. Tomēr Komisijai nav informācijas par šādu darbību raksturu saistībā ar kultūras mantojumu, atbalsta apmēru un ietekmi uz tirdzniecības nosacījumiem. Tādēļ Komisija nevar izdarīt secinājumu par šo pasākumu saderību saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(152)

EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts attiecas uz kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja šāds atbalsts neietekmē tirdzniecības nosacījumus un konkurenci Kopienā tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopējām interesēm. Tas var attiekties uz atbalstu klosteriem jauniešu viesnīcu un kultūras centru būvniecībai un uzņēmumiem, kuri darbojas kultūras pieminekļos vai nodarbojas ar tradicionālu izstrādājumu vai izstrādājumu ar izcelsmes nosaukumu ražošanu, ja šie uzņēmumi veic kultūras pieminekļu remontu un restaurāciju, ieguldījumu tradicionālās mašīnās vai tradicionālu produktu vai procesu sertifikāciju, ko uzskata par dabas mantojumu. Tomēr Komisijai nav informācijas par šādu darbību raksturu saistībā ar kultūras mantojumu, atbalsta apmēru un ietekmi uz tirdzniecības nosacījumiem. Tādēļ Komisija nevar izdarīt secinājumu par šo pasākumu saderību saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu.

| (153) | Visbeidzot jāpārbauda, vai atbalsts var atbilst izņēmumam, kā noteikts EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, kas nosaka, ka par saderīgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina noteiktu ekonomikas darbību vai ekonomikas apgabalu attīstību un negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopējām interesēm. Kritēriji saderības novērtēšanai saskaņā ar minēto pantu atspoguļoti īpašos noteikumos, kā aprakstīts iepriekš. Atbalstam, kas neatbilst īpašo noteikumu nosacījumiem, nepieciešams sīks pamatojums, ko Grieķijas valsts iestādes nesniedza. Tādējādi Komisija nevar izdarīt secinājumu par šo pasākumu saderību saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(153)

Visbeidzot jāpārbauda, vai atbalsts var atbilst izņēmumam, kā noteikts EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, kas nosaka, ka par saderīgu var uzskatīt atbalstu, kas veicina noteiktu ekonomikas darbību vai ekonomikas apgabalu attīstību un negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopējām interesēm. Kritēriji saderības novērtēšanai saskaņā ar minēto pantu atspoguļoti īpašos noteikumos, kā aprakstīts iepriekš. Atbalstam, kas neatbilst īpašo noteikumu nosacījumiem, nepieciešams sīks pamatojums, ko Grieķijas valsts iestādes nesniedza. Tādējādi Komisija nevar izdarīt secinājumu par šo pasākumu saderību saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

VI.4.   Secinājums

| (154) | Tā kā atbalsta shēma kopumā un daļēji, izņemot zemnieku saimniecību ēku pārvietošanu lauksaimniecības nozarē, neatbilst nevienam līgumā minētajam izņēmumam, Komisija secina, ka atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu, izņemot attiecībā uz zemnieku saimniecību ēku pārvietošanu lauksaimniecības nozarē, attiecībā uz kuru (pamatojoties uz iepriekš doto analīzi) piešķirtais atbalsts:






  — | vai nu nav valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja pārvietošana notiek tādas ekspropriācijas rezultātā, kura saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem dod tiesības saņemt kompensāciju, |
| --- | --- | --- |

(154)

Tā kā atbalsta shēma kopumā un daļēji, izņemot zemnieku saimniecību ēku pārvietošanu lauksaimniecības nozarē, neatbilst nevienam līgumā minētajam izņēmumam, Komisija secina, ka atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu, izņemot attiecībā uz zemnieku saimniecību ēku pārvietošanu lauksaimniecības nozarē, attiecībā uz kuru (pamatojoties uz iepriekš doto analīzi) piešķirtais atbalsts:

—

vai nu nav valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja pārvietošana notiek tādas ekspropriācijas rezultātā, kura saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem dod tiesības saņemt kompensāciju,

| — | vai arī ir saderīgs ar kopējo tirgu citos 133. punktā aprakstītajos gadījumos. |
| --- | --- |

—

vai arī ir saderīgs ar kopējo tirgu citos 133. punktā aprakstītajos gadījumos.

| (155) | Shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu:






  — | saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 69/2001 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta kopējais apjoms apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 100 000 un ir ievēroti visi būtiskie regulas nosacījumi, |
| --- | --- | --- |

(155)

Shēmas ietvaros piešķirtu individuālu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu:

—

saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 69/2001 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta kopējais apjoms apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 100 000 un ir ievēroti visi būtiskie regulas nosacījumi,

| — | saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1860/2004 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta kopējais apjoms apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 3 000 un ir ievēroti visi būtiskie regulas nosacījumi, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1860/2004 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtā atbalsta kopējais apjoms apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 3 000 un ir ievēroti visi būtiskie regulas nosacījumi,

| — | saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtais kopējais atbalsta apjoms uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē un lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 100 000 uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē, un EUR 200 000 uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, un ir ievēroti visi būtiskie regulas 1. un 2. panta nosacījumi, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006 tikai tad, ja shēmas ietvaros piešķirtais kopējais atbalsta apjoms uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē un lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, apvienojumā ar visu citu de minimis atbalstu, ko saņēmējs saņēmis iepriekšējo triju gadu laikā, nepārsniedz EUR 100 000 uzņēmumiem, kuri darbojas transporta nozarē, un EUR 200 000 uzņēmumiem, kuri darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā, un ir ievēroti visi būtiskie regulas 1. un 2. panta nosacījumi,

| — | saskaņā ar ikvienu citu regulu par valsts atbalstu vai apstiprinātu atbalsta shēmu tikai tad, ja individuālais atbalsts tā piešķiršanas laikā atbilda visiem attiecīgās regulas vai shēmas būtiskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar ikvienu citu regulu par valsts atbalstu vai apstiprinātu atbalsta shēmu tikai tad, ja individuālais atbalsts tā piešķiršanas laikā atbilda visiem attiecīgās regulas vai shēmas būtiskajiem nosacījumiem.

| (156) | Visu citu shēmas ietvaros piešķirto individuālo atbalstu uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(156)

Visu citu shēmas ietvaros piešķirto individuālo atbalstu uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

VII.   LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

| (157) | Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punkts nosaka, ka, ja nelikumīga atbalsta gadījumā pieņemts negatīvs lēmums, Komisija pieņem lēmumu, ka attiecīgajai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai no saņēmēja atgūtu atbalsta līdzekļus. |
| --- | --- |

(157)

Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punkts nosaka, ka, ja nelikumīga atbalsta gadījumā pieņemts negatīvs lēmums, Komisija pieņem lēmumu, ka attiecīgajai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai no saņēmēja atgūtu atbalsta līdzekļus.

| (158) | Atgūt līdzekļus var tikai tad, ja atbalsts ir nesaderīgs. Saderību nosaka atbalstu saņēmušā projekta līmenī. Tad jānosaka, vai atbalsts saskaņā ar Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu vai pastāvošām atbalsta shēmām tā piešķiršanas laikā bijis saderīgs ar attiecīgajā laikā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(158)

Atgūt līdzekļus var tikai tad, ja atbalsts ir nesaderīgs. Saderību nosaka atbalstu saņēmušā projekta līmenī. Tad jānosaka, vai atbalsts saskaņā ar Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu vai pastāvošām atbalsta shēmām tā piešķiršanas laikā bijis saderīgs ar attiecīgajā laikā esošajiem noteikumiem.

| (159) | Kad Komisija apstiprina paziņotu atbalstu, atbalsta pasākumam jānodrošina, ka ir izpildīti visu piemērojamo noteikumu nosacījumi. Ja netiek izpildīts kāds nosacījums, var rasties nesaderība. Tātad, novērtējot saderību, attieksme pret nelikumīgu atbalsta pasākumu nedrīkst būt labvēlīgāka. Lai izdarītu secinājumu par saderību, jau no sākuma jābūt izpildītiem visiem būtiskajiem nosacījumiem. Jāsecina, ka centieni retroaktīvi ieviest papildu nosacījumus nemainīs atbalsta pasākuma nesaderību atbalsta piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(159)

Kad Komisija apstiprina paziņotu atbalstu, atbalsta pasākumam jānodrošina, ka ir izpildīti visu piemērojamo noteikumu nosacījumi. Ja netiek izpildīts kāds nosacījums, var rasties nesaderība. Tātad, novērtējot saderību, attieksme pret nelikumīgu atbalsta pasākumu nedrīkst būt labvēlīgāka. Lai izdarītu secinājumu par saderību, jau no sākuma jābūt izpildītiem visiem būtiskajiem nosacījumiem. Jāsecina, ka centieni retroaktīvi ieviest papildu nosacījumus nemainīs atbalsta pasākuma nesaderību atbalsta piešķiršanas laikā.

| (160) | Uzskata, ka tikai atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar de minimis Regulu (EK) Nr. 69/2001 un (EK) Nr. 1860/2004, daži noteikumi attiecībā uz MVU un Apmācības BER un daži lauksaimniecības pamatnostādņu noteikumi varētu atbilst visiem būtiskajiem nosacījumiem no to piešķiršanas brīža. |
| --- | --- |

(160)

Uzskata, ka tikai atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar de minimis Regulu (EK) Nr. 69/2001 un (EK) Nr. 1860/2004, daži noteikumi attiecībā uz MVU un Apmācības BER un daži lauksaimniecības pamatnostādņu noteikumi varētu atbilst visiem būtiskajiem nosacījumiem no to piešķiršanas brīža.

| (161) | Attiecībā uz Grieķijas pieņēmumiem, ka Komisijai jāierobežo atgūstamo līdzekļu apjoms, jo tas radītu Grieķijai smagas finansiālas sekas, Komisija norāda, ka saskaņā ar Tiesas praksi (134) dalībvalsts var izmantot iebildi par pilnīgu neiespējamību kā argumentu tam, lai atbalsta neatmaksātu. Tomēr finansiālas grūtības nav šāda pilnīga neiespējamība. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz Grieķijas pieņēmumiem, ka Komisijai jāierobežo atgūstamo līdzekļu apjoms, jo tas radītu Grieķijai smagas finansiālas sekas, Komisija norāda, ka saskaņā ar Tiesas praksi (134) dalībvalsts var izmantot iebildi par pilnīgu neiespējamību kā argumentu tam, lai atbalsta neatmaksātu. Tomēr finansiālas grūtības nav šāda pilnīga neiespējamība.

| (162) | Spriedumi Grieķijas minētajās lietās (135), kurās ir atsauce uz iespēju potenciāli ierobežot Eiropas Tiesas lēmuma retrospektīvo spēku, ierobežo sprieduma pagaidu ietekmi, īpaši gadījumos, kad spriedums rada nopietnas ekonomiskas sekas, jo ir īpaši liels skaits tiesisku attiecību, kuras nodibinātas labticībā un minētā prakse pieņemta saistībā ar Kopienas noteikumu nenoteiktību. |
| --- | --- |

(162)

Spriedumi Grieķijas minētajās lietās (135), kurās ir atsauce uz iespēju potenciāli ierobežot Eiropas Tiesas lēmuma retrospektīvo spēku, ierobežo sprieduma pagaidu ietekmi, īpaši gadījumos, kad spriedums rada nopietnas ekonomiskas sekas, jo ir īpaši liels skaits tiesisku attiecību, kuras nodibinātas labticībā un minētā prakse pieņemta saistībā ar Kopienas noteikumu nenoteiktību.

| (163) | Šajā pasākumā Grieķijas prasības nav pamatotas, jo tās attiecas uz valsts atbalsta pasākumu, par kuru netika sniegta informācija un kurš tātad netika apstiprināts. Tādējādi nevar uzskatīt par pamatotiem mīkstinošos nosacījumus, uz kuriem Grieķija atsaucas minētajā tiesu praksē (136) attiecībā uz darbību labticībā un Kopienas noteikumu nenoteiktību. |
| --- | --- |

(163)

Šajā pasākumā Grieķijas prasības nav pamatotas, jo tās attiecas uz valsts atbalsta pasākumu, par kuru netika sniegta informācija un kurš tātad netika apstiprināts. Tādējādi nevar uzskatīt par pamatotiem mīkstinošos nosacījumus, uz kuriem Grieķija atsaucas minētajā tiesu praksē (136) attiecībā uz darbību labticībā un Kopienas noteikumu nenoteiktību.

| (164) | Attiecībā uz iespējamo labticību saņēmēji nevar apgalvot, ka darbojušies labticībā, ja viņiem nebija likumīgu cerību saņemt atbalstu. Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi (137) likumīgas cerības par atbalsta likumību var sniegt tikai Kopienas iestādes vai nu apstiprinot lēmumu, vai neveicot darbības pret nesaderīgu pasākumu, kaut arī tādas darbības būtu vajadzīgas. Tomēr no procedūras izriet, ka Komisija ir norādījusi Grieķijas valsts iestādēm par savām bažām attiecībā uz pasākuma saderību, tiklīdz tā uzzināja par pasākumu dažus mēnešus pēc tā uzsākšanas. Tad Komisija turpināja izmeklēšanu. Tādējādi, iebilstot pret līdzekļu atgriešanu, Grieķija nevar atsaukties uz likumīgām cerībām. Turklāt Komisijas noteikumus par valsts atbalstu nevar uzskatīt par nenoteiktiem. |
| --- | --- |

(164)

Attiecībā uz iespējamo labticību saņēmēji nevar apgalvot, ka darbojušies labticībā, ja viņiem nebija likumīgu cerību saņemt atbalstu. Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi (137) likumīgas cerības par atbalsta likumību var sniegt tikai Kopienas iestādes vai nu apstiprinot lēmumu, vai neveicot darbības pret nesaderīgu pasākumu, kaut arī tādas darbības būtu vajadzīgas. Tomēr no procedūras izriet, ka Komisija ir norādījusi Grieķijas valsts iestādēm par savām bažām attiecībā uz pasākuma saderību, tiklīdz tā uzzināja par pasākumu dažus mēnešus pēc tā uzsākšanas. Tad Komisija turpināja izmeklēšanu. Tādējādi, iebilstot pret līdzekļu atgriešanu, Grieķija nevar atsaukties uz likumīgām cerībām. Turklāt Komisijas noteikumus par valsts atbalstu nevar uzskatīt par nenoteiktiem.

| (165) | Tādējādi Komisija noraida iespēju noteikt ierobežojumus vai izņēmumus attiecībā uz Grieķijai izvirzīto prasību par nelikumīgā atbalsta atmaksu, |
| --- | --- |

(165)

Tādējādi Komisija noraida iespēju noteikt ierobežojumus vai izņēmumus attiecībā uz Grieķijai izvirzīto prasību par nelikumīgā atbalsta atmaksu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsta shēma, ko Grieķija īstenojusi saskaņā ar Likuma 3220/2004 2. pantu, nav saderīga ar kopējo tirgu.

2.   Lauksaimniecības nozarē atbalsts, kas piešķirts zemnieku saimniecību ēku pārvietošanai, nav valsts atbalsts līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kad pārvietošanu rada ekspropriācija, kas saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem dod tiesības saņemt kompensāciju. Šāds atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu citos pārvietošanas gadījumos.

2. pants

Shēmas ietvaros piešķirts individuāls atbalsts nav atbalsts, ja tā piešķiršanas laikā tas atbilst tādas regulas nosacījumiem, kas pieņemta saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 2. punktu (138), ko piemēro atbalsta piešķiršanas laikā.

3. pants

Individuāls atbalsts, kas piešķirts šā lēmuma 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros un piešķiršanas laikā atbildis tādas regulas nosacījumiem, kas pieņemta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. punktu, vai ar citu apstiprinātu atbalsta shēmu, ir saderīgs ar kopējo tirgu līdz maksimālajai atbalsta intensitātei, ko piemēro šādam atbalsta veidam.

4. pants

1.   Grieķijai no saņēmējiem jāatgūst nesaderīgais atbalsts, kas piešķirts šā lēmuma 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros.

2.   Atgūstamajā sumā jāietver procenti, sākot no dienas, kurā līdzekļi nodoti saņēmējam, līdz to faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc saliktas formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu (139).

4.   No lēmuma paziņošanas dienas Grieķijai jāatceļ visi neveiktie atbalsta maksājumi, kas veicami 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros.

5. pants

1.   Atbalsts, kas piešķirts 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros, atgūstams nekavējoties un rezultatīvi.

2.   Grieķijai jānodrošina šī lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Grieķijai ir jāiesniedz šāda informācija:

| a) | visu to saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros, un kopējā atbalsta summa, kādu katrs no tiem saņēmis shēmas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

visu to saņēmēju saraksts, kuri saņēmuši atbalstu 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros, un kopējā atbalsta summa, kādu katrs no tiem saņēmis shēmas ietvaros;

| b) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas atgūstama no katra saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas atgūstama no katra saņēmēja;

| c) | sīks veikto un plānoto pasākumu apraksts, kas paredzēti šī lēmuma izpildes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

c)

sīks veikto un plānoto pasākumu apraksts, kas paredzēti šī lēmuma izpildes nodrošināšanai;

| d) | dokumenti, kas uzskatāmi parāda, ka saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas uzskatāmi parāda, ka saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu.

Grieķijai šī informācija jāsniedz, izmantojot pielikumā pievienoto veidlapu.

2.   Grieķijai jāinformē Komisija par to, kā virzās valsts pasākumi šī lēmuma īstenošanai, līdz tiks pilnībā atgūts atbalsts, kas piešķirts 1. panta 1. punktā minētās shēmas ietvaros. Atsaucoties uz vienkāršu Komisijas pieprasījumu, tai nekavējoties jāsniedz informācija par veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, kas paredzēti šī lēmuma izpildei. Tai arī jāsniedz sīka informācija par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums attiecas uz Grieķiju.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 20, 27.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

2

(3)  C(2005) 3873, 20.10.2005.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Grieķijas Oficiālais Vēstnesis Nr. 15A, 2004. gada 28. janvāris.

5

Grieķijas Oficiālais Vēstnesis

(6)  Αναπτυξιακός Νόμος 2601/1998, Grieķijas Oficiālais Vēstnesis A 81, 1998. gada 15. aprīlis.

6

Αναπτυξιακός Νόμος

Grieķijas Oficiālais Vēstnesis

(7)  Atsauce uz EK valsts atbalstu, kas publicēta vietnē http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

7

(8)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

8

(9)  Likuma 2601/1998 pielikuma 15. pants.

9

(10)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

10

(11)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

11

(12)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts.

12

(13)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta e) apakšpunkts, kas jāīsteno.

13

(14)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta f) apakšpunkts.

14

(15)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta g) apakšpunkts.

15

(16)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta h) apakšpunkts.

16

(17)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta i) apakšpunkts.

17

(18)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta j) apakšpunkts.

18

(19)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta k) apakšpunkts.

19

(20)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta l) apakšpunkts.

20

(21)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta m) apakšpunkts.

21

(22)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta n) apakšpunkts.

22

(23)  Likuma 2601/1998. 3. panta 1. punkta o) apakšpunktam vajadzīgi sekundāri tiesību akti.

23

(24)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta p) apakšpunkts.

24

(25)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta q) apakšpunkts, kas jāīsteno.

25

(26)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta r) apakšpunkts.

26

(27)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta e) apakšpunkts.

27

(28)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta t) apakšpunkts.

28

(29)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta u) apakšpunkts.

29

(30)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta v) apakšpunkts.

30

(31)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta w) apakšpunkts.

31

(32)  Likuma 2601/1998 3. panta 2. punkts.

32

(33)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta q) apakšpunkta pēdējais teikums.

33

(34)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts et al.

34

et al

(35)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts et al.

35

et al

(36)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkts.

36

(37)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkts, c) apakšpunkta ii) punkts un f) apakšpunkta ii) punkts.

37

(38)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punkts un citi punkti.

38

(39)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkts un citi punkti.

39

(40)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ix) punkts un citi punkti.

40

(41)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta x) punkts un citi punkti.

41

(42)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xi) punkts un citi punkti.

42

(43)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xii) punkts un citi punkti.

43

(44)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xiii) punkts un citi punkti.

44

(45)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xiv) punkts un citi punkti.

45

(46)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xxi) punkts.

46

(47)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xxii) punkts.

47

(48)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ix) punkts.

48

(49)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkts.

49

(50)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkts un un o) apakšpunkta vi) punkts.

50

(51)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkts.

51

(52)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta g) apakšpunkta viii) punkts un h) apakšpunkta viii) punkts.

52

(53)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta n) apakšpunkta ii) punkts.

53

(54)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta o) apakšpunkta i) punkts, q) apakšpunkta vi) punkts, t) apakšpunkta v) punkts un u) apakšpunkta iv) punkts.

54

(55)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta o) apakšpunkta iv) punkts.

55

(56)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta p) apakšpunkta vi) punkts.

56

(57)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta l) apakšpunkta i) punkta pēdējais teikums, p) apakšpunkta iii) punkts, t) apakšpunkta i) un ii) punkts attiecībā uz modernizāciju, u) apakšpunkta i) punkts attiecībā uz modernizāciju un ii) punkts, kā arī w) apakšpunkta i) un ii) punkts.

57

(58)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) punkts un citi punkti.

58

(59)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta vii) punkts un citi punkti.

59

(60)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta viii) punkts un f) apakšpunkta x) punkts.

60

(61)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xv) punkts, e) apakšpunkta v) punkts (500 miljonu GRD), g) apakšpunkta xii) punkts.

61

(62)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xv) punkts, e) apakšpunkta v) punkts un g) apakšpunkta xii) punkts.

62

(63)  Likuma 2601/1998. 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xvi) punkts.

63

(64)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xvii) punkts.

64

(65)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xviii) punkts.

65

(66)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xx) punkts.

66

(67)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xx) punkts.

67

(68)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta g) apakšpunkta x) punkts un h) apakšpunkta xi) punkts.

68

(69)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta i) apakšpunkta vii) punkts.

69

(70)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta p) apakšpunkta viii) punkts.

70

(71)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta p) apakšpunkta ix) punkts.

71

(72)  Izveidots saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces un diskonta likmes noteikšanas metodi, OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp., un publicēts vietnē http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

72

(73)  Maksimālo iespējamo atbalsta intensitāti aprēķina kā augstāko iespējamo procentuālo atbalstu attaisnotajās izmaksās, abus lielumus diskontējot atbalsta piešķiršanas gadā:

73

Formula, Formula

(74)  Komisijas ziņojums par to, ka tiek īstenots Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanas pasākumiem, kuri attiecas uz tiešajiem uzņēmumu nodokļiem, 2004. gada 9. februāris, C(2004) 434, 56. punkts.

74

(75)  Komisijas ziņojums par to, ka tiek īstenots Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kuri attiecas uz tiešajiem uzņēmumu nodokļiem, 2004. gada 9. februāris, C(2004) 434, 51. punkts. Skatīt arī Komisijas 11.7.2001. lēmumu 11.7.2001. (OV L 174, 4.7.2002., 31. lpp.), 20.12.2001. lēmumu (OV L 40, 14.2.2003.) utt.

75

(76)  Lietas C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire un Beļģijas valsti, [1994] ECR II–2309 83. punkts, apvienoto lietu T-195/01 un T-207/01, Gibraltāra valdība pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2002] ECR II–2309, 109.–111. punkts.

76

Namur-Les Assurances du Crédit SA

Office National du Ducroire

(77)  OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.

77

(78)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

78

(79)  OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.

79

(80)  OV L 237, 6.9.2001., 16. lpp.

80

(81)  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.

81

(82)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

82

(83)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

83

(84)  OV C 232, 12.8.2000., 2. lpp.

84

(85)  OV C 229, 14.9.2004., 5. lpp., un OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.

85

(86)  EKT lēmuma lietā C-209/03, Bidar pret Londonas Īlingas pilsētu, Izglītības un prasmju valsts sekretāru, [2005] ECR I–2119, 68.–69. punkts; Ģenerāladvokāta atzinuma lietā C-475/03, Banca Popolare di Cremona pret Agenzia Entrate Ufficio Cremona, [2006] ECR I–9373, 75. punkts; Ģenerāladvokāta atzinums lietā C-292/04, Wienand Meilicke un citi pret Finanzamt Bonn-Innenstadt, vēl nepublicēts, 34. punkts.

86

Bidar

Banca Popolare di Cremona

Agenzia Entrate Ufficio Cremona

Wienand Meilicke

Finanzamt Bonn-Innenstadt

(87)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

87

(88)  Lietas C-6/97 Itālijas Republika pret Komisiju, [1999] ECR I–2981, 16. punkts.

88

(89)  Atsauce uz EK valsts atbalstu, kas publicēta vietnē http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

89

(90)  OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

90

(91)  Komisijas lēmums par valsts atbalstu lietā Nr. NN59/A/98 (Nr. SG(99) D/884, 1999. gada 3. februāris), OV C 84, 26.3.1999., 7. lpp.

91

(92)  Apvienoto lietu T-195/01 un T-207/01: Gibraltāra valdība pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2002] ECR 2002, II–2309 109. punkts un 111. punkts.

92

(93)  Skatīt 78. zemsvītras piezīmi.

93

(94)  Skatīt 91. zemsvītras piezīmi.

94

(95)  Skatīt 81. zemsvītras piezīmi.

95

(96)  Skatīt 91. zemsvītras piezīmi.

96

(97)  Lietas C-44/93, Namur Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire un Beļģijas valsti, [1994] ECR I–3829 28. punkts.

97

Namur Les Assurances du Crédit SA

Office National du Ducroire

(98)  Sīkākām iebildēm skatīt VI sadaļas 3. iedalījumu turpmāk.

98

(99)  Skatīt 78. zemsvītras piezīmi.

99

(100)  Skatīt 79. zemsvītras piezīmi.

100

(101)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

101

(102)  Skatīt 80. zemsvītras piezīmi.

102

(103)  Skatīt 81. zemsvītras piezīmi.

103

(104)  Skatīt 82. zemsvītras piezīmi.

104

(105)  Skatīt 83. zemsvītras piezīmi.

105

(106)  Skatīt 84. zemsvītras piezīmi.

106

(107)  Skatīt 85. zemsvītras piezīmi.

107

(108)  Skatīt lietas T-349/03 Corsica Ferries pret Komisiju, [2005] ECR II–2197, 64. punktu.

108

Corsica Ferries

(109)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

109

(110)  Lieta C-172/03, Wolfgang Heiser pret Finanzamt Innsbruck [2005] ECR I–1627.

110

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(111)  OV L 325, 28.10.2004., 4. lpp.

111

(112)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp. Regula aizvieto Regulu (EK) Nr. 69/2001.

112

(113)  RAG, 23. zemsvītras piezīme.

113

RAG

(114)  RAG, 4.6. punkts.

114

RAG

(115)  Grieķijas reģionālā atbalsta karti Komisija apstiprinājusi Lēmumā Nr. 469/1999 par valsts atbalstu (Komisijas 2000. gada 21. janvāra vēstule SG(2000) D/100661), un to groza Lēmums Nr. 349/2002 par valsts atbalstu (Komisijas 2002. gada 17. jūlija vēstule C(2002) 2604, galīgā redakcija) 2000.–2006. gadam.

115

(116)  Kopienas pamatnostādnes atbalstam Grieķijai 2000.–2006. gadam, Komisijas Lēmums C(2000) 3405.

116

(117)  Tie ir ieguldījumi, kuri attiecas uz vides aizsardzību, virszemes, pazemes, ūdens un gaisa piesārņojuma ierobežošanu, dabiskās vides atjaunošanu un ūdens otrreizēju izmantošanu.

117

(118)  Vides pamatnostādņu 29. punkts saistībā ar 18. punkta b) apakšpunktu.

118

(119)  WRAP vides dotācijas finansējums un WRAP nomas garantijas fonds. OV L 102, 7.4.2004., 59. lpp., vispārējai shēmai par ieguldījumiem otrreizējai izmantošanai. Gadījumos, kas saistīti ar otrreizēju papīra izmantošanu C61/2002 – WRAP, kas publicēta OV L 314, 28.11.2003., 26. lpp., un Stora Enso Langerbrugge, kas attiecīgi publicēta OV L 53, 26.2.2005., 66. lpp. Piezīmes par šajās lietās izmantotajiem kritērijiem atrodamas arī 2004. gada ziņojumā par konkurenci.

119

WRAP

WRAP

WRAP

Stora Enso Langerbrugge

(120)  Lietas T-176/01 Ferriere Nord pret Komisiju, [2004] ECR II–3931, 94. punkts.

120

Ferriere Nord

(121)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

121

(122)  Skatīt 81. zemsvītras piezīmi.

122

(123)  OV C 48, 13.2.1998., 2. lpp.

123

(124)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) punkta et al.

124

et al.

(125)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta p) apakšpunkta vi) punkts.

125

(126)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta xv) punkts un g) apakšpunkta xii) punkts.

126

(127)  Likuma 2601/1998 3. panta 1. punkta o) apakšpunkta i) punkts.

127

(128)  Likuma 2601/1998 3. panta 2. punkts.

128

(129)  OV L 325, 28.10.2004., 4. lpp.

129

(130)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp. Regulu aizstāj Regula (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

130

(131)  OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.

131

(132)  OV C 229, 14.9.2004., 5. lpp.

132

(133)  Lietas T-176/01 Ferriere Nord pret Komisiju, [2004] ECR II-3931, 94. punkts.

133

Ferriere Nord

(134)  Jo īpaši skatīt lietas C-404/00 Komisija pret Spāniju, [2003] ECR I–6695, 45. punktu un lietas C-415/03 Komisija pret Grieķiju, [2005] ECR I–3875, 35. punktu.

134

(135)  Skatīt 88. zemsvītras piezīmi.

135

(136)  ET sprieduma lietā C-209/03, Bidar pret Londonas Īlingas pilsētu, Izglītības un iemaņu valsts sekretārs, [2005] ECR I–2119, 68.–69. punkts; EK sprieduma lietā C-292/04, Wienand Meilicke un citi pret Finanzamt Bonn-Innenstadt, nepublicēts, 34. punkts.

136

Bidar

Wienand Meilicke

Finanzamt Bonn-Innenstadt

(137)  Lietas C-91/01 Itālija pret Eiropas Kopienu Komisiju, [2004] ECR I–4355, 66. punkts.

137

(138)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

138

(139)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

139

---

PIELIKUMS

Informācija par Komisijas Lēmuma par valsts atbalstu C 37/05 (ex NN 11/04) īstenošanu, ko īsteno Grieķija (ar nodokli neapliekams rezervju fonds)

Informācija par saņemto, atgūstamo un atgūto atbalsta apjomu

| Saņēmējs | Kopējais shēmas ietvaros saņemtais atbalsta apjoms (1) | Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

  (Pamatsumma) | Kopējā atmaksātā summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūstamie procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Saņēmējs

Kopējais shēmas ietvaros saņemtais atbalsta apjoms (1)

Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

(Pamatsumma)

Kopējā atmaksātā summa (1)

Pamatsumma

Atgūstamie procenti

---

(1)

| (°) | Miljonos valsts valūtā. |
| --- | --- |

(°)

Miljonos valsts valūtā.

---

Labojums

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/34

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/721/EK (2008. gada 5. augusts), ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 241, 2008. gada 10. septembris
  )

Uz 1. vāka satura rādītājā un 21. lappusē virsrakstā pieņemšanas datuma

tekstu:

“(2008. gada 5. augusts)”

lasīt šādi:

“(2008. gada 5. septembris)”.

27. lappusē noslēguma formulējumā pieņemšanas datuma

tekstu:

“2008. gada 5. augustā”

lasīt šādi:

“2008. gada 5. septembrī”.

---

12.9.2008

| 12.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 244/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---