# Eiropas Savienības L 172/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 172 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 2. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 172

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 2. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 624/2008 (2008. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 625/2008 (2008. gada 1. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 7 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/69/EK (2008. gada 1. jūlijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu klofentezīnu, dikambu, difenokonazolu, diflubenzuronu, imazakvīnu, lenacilu, oksadiazonu, piklorāmu un piriproksifēnu (
  1
  ) | 9 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 626/2008/EK (2008. gada 30. jūnijs) par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (
  1
  ) | 15 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 624/2008 (2008. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 625/2008 (2008. gada 1. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

7

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2008/69/EK (2008. gada 1. jūlijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu klofentezīnu, dikambu, difenokonazolu, diflubenzuronu, imazakvīnu, lenacilu, oksadiazonu, piklorāmu un piriproksifēnu (
  1
  )

1

9

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 626/2008/EK (2008. gada 30. jūnijs) par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām (
  1
  )

1

15

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/495/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 7. maijs) par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L., līnija MON810), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1718)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2008/496/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 1. jūlijs), ar ko ieceļ locekļus Komitejā zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (
  1
  ) | 28 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/495/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 7. maijs) par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L., līnija MON810), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1718)

   (
  1
  )

Zea mays

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1718)

1

25

2008/496/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 1. jūlijs), ar ko ieceļ locekļus Komitejā zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 624/2008

(2008. gada 23. jūnijs),

ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kuri noteikti ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu,

ņemot vērā 2005. gada pievienošanās aktu un jo īpaši tā 27. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs un no 2007. gada 1. jūlija attiecīgi ir jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā. |
| --- | --- |

(1)

Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs un no 2007. gada 1. jūlija attiecīgi ir jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā.

| (2) | Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 453/2007 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 453/2007 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu.

| (3) | Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(3)

Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu datumu.

| (4) | Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(4)

Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (5) | Jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām, |
| --- | --- |

(5)

Jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korekcijas koeficienti, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajā datumā.

2. pants

1.   Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu datumu.

2.   Iestādes ar atpakaļejošu datumu samazina atalgojumu par laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, ja pielikumā paredzētie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu.

Korekcijas ar atpakaļejošu datumu, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laikposmam, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2008. gada 23. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I. JARC

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 420/2008 (OV L 127, 15.5.2008., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 109, 26.4.2007., 22. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Darba vieta | Korekcijas koeficienti, 2007. gada jūlijs (1) |
| --- | --- |
| Afganistāna (2) | 0 |
| Dienvidāfrika | 60,2 |
| Albānija | 80,2 |
| Alžīrija | 88,7 |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 71,7 |
| Angola | 130 |
| Saūda Arābija | 84,6 |
| Argentīna | 57,1 |
| Armēnija | 123,5 |
| Austrālija | 112,2 |
| Azerbaidžāna (2) | 0 |
| Bangladeša | 48,2 |
| Barbadosa | 129,7 |
| Baltkrievija (2) | 0 |
| Benina | 91,9 |
| Bolīvija | 48 |
| Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 0 |
| Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 78,7 |
| Botsvāna | 56,4 |
| Brazīlija | 93,2 |
| Bulgārija | 81,7 |
| Burkinafaso | 90,7 |
| Burundi (2) | 0 |
| Kambodža | 69,8 |
| Kamerūna | 101,9 |
| Kanāda | 93 |
| Kaboverde | 80,9 |
| Čīle | 71,5 |
| Ķīna | 77,4 |
| Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla | 92,1 |
| Kolumbija | 82,1 |
| Kongo (Brazavilla) | 130,2 |
| Dienvidkoreja | 113,9 |
| Kostarika | 73,7 |
| Kotdivuāra | 100,2 |
| Horvātija | 106,8 |
| Kuba | 86,1 |
| Džibutija | 94,3 |
| Ēģipte | 49,6 |
| Salvadora | 76,1 |
| Ekvadora | 64,8 |
| Eritreja | 51,3 |
| ASV (Ņujorka) | 102,8 |
| ASV (Vašingtona) | 97,8 |
| Etiopija | 88,3 |
| Gabona | 123 |
| Gambija | 60,5 |
| Gruzija | 96,6 |
| Gana | 69,7 |
| Gvatemala | 78,6 |
| Gvineja | 73,3 |
| Gvineja-Bisava | 100,7 |
| Gajāna | 62,1 |
| Haiti | 118,8 |
| Hondurasa | 69,7 |
| Honkonga | 94,8 |
| Fidži salas | 73,5 |
| Zālamana salas | 94,8 |
| Indija | 52,9 |
| Indonēzija (Džakarta) | 81,1 |
| Indonēzija (Banda Ačeha) | 53,9 |
| Irāka | 0 |
| Izraēla | 109,5 |
| Jamaika | 90,5 |
| Japāna (Naka) | 101 |
| Japāna (Tokija) | 106,5 |
| Jordānija | 77,7 |
| Kazahstāna (Almati) | 125,4 |
| Kazahstāna (Astana) | 71,6 |
| Kenija | 81,9 |
| Kirgizstāna | 88,3 |
| Kosova | |
| Laosa | 74,2 |
| Lesoto | 62 |
| Libāna | 86 |
| Libērija (2) | 0 |
| Madagaskara | 86,6 |
| Malaizija | 74,4 |
| Malāvija | 71,8 |
| Mali | 85 |
| Maroka | 89,5 |
| Maurīcija | 69,5 |
| Mauritānija | 65,3 |
| Meksika | 74,4 |
| Mikronēzija (2) | 0 |
| Melnkalne | 69,7 |
| Mozambika | 77,7 |
| Namībija | 72,5 |
| Nepāla | 82,5 |
| Nikaragva | 57 |
| Nigēra | 85 |
| Nigērija | 86,1 |
| Norvēģija | 132 |
| Jaunkaledonija | 135,3 |
| Jaunzēlande | 109,6 |
| Uganda | 77,1 |
| Uzbekistāna (2) | 0 |
| Pakistāna | 50,7 |
| Panama | 61 |
| Papua-Jaungvineja | 74,3 |
| Paragvaja | 82,2 |
| Peru | 77,5 |
| Filipīnas | 64,4 |
| Centrālāfrikas Republika | 119,1 |
| Moldovas Republika | 59,6 |
| Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | 129,5 |
| Dominikas Republika | 69,3 |
| Rumānija | 73,9 |
| Krievija | 122,6 |
| Ruanda | 91,7 |
| Samoa (2) | 0 |
| Senegāla | 87,7 |
| Serbija | 66,1 |
| Sjerraleone | 75,4 |
| Singapūra | 102,5 |
| Somālija (2) | 0 |
| Sudāna | 56,2 |
| Šrilanka | 53,2 |
| Dienvidsudāna | 0 |
| Šveice (Ženēva) | 109,8 |
| Šveice (Berne) | 109,7 |
| Surinama | 49,4 |
| Svazilenda | 57 |
| Sīrija | 69,4 |
| Tadžikistāna | 66,9 |
| Taivāna | 83,7 |
| Tanzānija | 61,9 |
| Čada | 129,4 |
| Taizeme | 67,7 |
| Austrumtimora | 66,5 |
| Togo | 89,4 |
| Tonga (2) | 0 |
| Trinidada un Tobāgo | 68,3 |
| Tunisija | 71,5 |
| Turcija | 83,8 |
| Ukraina | 108,2 |
| Urugvaja | 69,8 |
| Vanuatu | 122,6 |
| Venecuēla | 65,2 |
| Vjetnama | 51,5 |
| Jemena | 77,3 |
| Zambija | 64,8 |
| Zimbabve (2) | 0 |

Darba vieta

Korekcijas koeficienti, 2007. gada jūlijs (1)

Afganistāna (2)

0

Dienvidāfrika

60,2

Albānija

80,2

Alžīrija

88,7

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

71,7

Angola

130

Saūda Arābija

84,6

Argentīna

57,1

Armēnija

123,5

Austrālija

112,2

Azerbaidžāna (2)

0

Bangladeša

48,2

Barbadosa

129,7

Baltkrievija (2)

0

Benina

91,9

Bolīvija

48

Bosnija un Hercegovina (Banja Luka)

0

Bosnija un Hercegovina (Sarajeva)

78,7

Botsvāna

56,4

Brazīlija

93,2

Bulgārija

81,7

Burkinafaso

90,7

Burundi (2)

0

Kambodža

69,8

Kamerūna

101,9

Kanāda

93

Kaboverde

80,9

Čīle

71,5

Ķīna

77,4

Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla

92,1

Kolumbija

82,1

Kongo (Brazavilla)

130,2

Dienvidkoreja

113,9

Kostarika

73,7

Kotdivuāra

100,2

Horvātija

106,8

Kuba

86,1

Džibutija

94,3

Ēģipte

49,6

Salvadora

76,1

Ekvadora

64,8

Eritreja

51,3

ASV (Ņujorka)

102,8

ASV (Vašingtona)

97,8

Etiopija

88,3

Gabona

123

Gambija

60,5

Gruzija

96,6

Gana

69,7

Gvatemala

78,6

Gvineja

73,3

Gvineja-Bisava

100,7

Gajāna

62,1

Haiti

118,8

Hondurasa

69,7

Honkonga

94,8

Fidži salas

73,5

Zālamana salas

94,8

Indija

52,9

Indonēzija (Džakarta)

81,1

Indonēzija (Banda Ačeha)

53,9

Irāka

0

Izraēla

109,5

Jamaika

90,5

Japāna (Naka)

101

Japāna (Tokija)

106,5

Jordānija

77,7

Kazahstāna (Almati)

125,4

Kazahstāna (Astana)

71,6

Kenija

81,9

Kirgizstāna

88,3

Kosova

Laosa

74,2

Lesoto

62

Libāna

86

Libērija (2)

0

Madagaskara

86,6

Malaizija

74,4

Malāvija

71,8

Mali

85

Maroka

89,5

Maurīcija

69,5

Mauritānija

65,3

Meksika

74,4

Mikronēzija (2)

0

Melnkalne

69,7

Mozambika

77,7

Namībija

72,5

Nepāla

82,5

Nikaragva

57

Nigēra

85

Nigērija

86,1

Norvēģija

132

Jaunkaledonija

135,3

Jaunzēlande

109,6

Uganda

77,1

Uzbekistāna (2)

0

Pakistāna

50,7

Panama

61

Papua-Jaungvineja

74,3

Paragvaja

82,2

Peru

77,5

Filipīnas

64,4

Centrālāfrikas Republika

119,1

Moldovas Republika

59,6

Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

129,5

Dominikas Republika

69,3

Rumānija

73,9

Krievija

122,6

Ruanda

91,7

Samoa (2)

0

Senegāla

87,7

Serbija

66,1

Sjerraleone

75,4

Singapūra

102,5

Somālija (2)

0

Sudāna

56,2

Šrilanka

53,2

Dienvidsudāna

0

Šveice (Ženēva)

109,8

Šveice (Berne)

109,7

Surinama

49,4

Svazilenda

57

Sīrija

69,4

Tadžikistāna

66,9

Taivāna

83,7

Tanzānija

61,9

Čada

129,4

Taizeme

67,7

Austrumtimora

66,5

Togo

89,4

Tonga (2)

0

Trinidada un Tobāgo

68,3

Tunisija

71,5

Turcija

83,8

Ukraina

108,2

Urugvaja

69,8

Vanuatu

122,6

Venecuēla

65,2

Vjetnama

51,5

Jemena

77,3

Zambija

64,8

Zimbabve (2)

0

---

(1)  Brisele = 100 %.

(2)  Nav pieejams.

---

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 625/2008

(2008. gada 1. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 2. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 510/2008 (OV L 149, 7.6.2008., 61. lpp.).

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 1. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 39,1 |
| MK | 32,3 |
| TR | 76,3 |
| ZZ | 49,2 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 11,6 |
| TR | 47,5 |
| ZZ | 72,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,1 |
| ZZ | 99,1 |
| 0805 50 10 | AR | 94,2 |
| IL | 116,0 |
| US | 72,2 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 10 80 | AR | 80,8 |
| BR | 91,3 |
| CL | 94,5 |
| CN | 89,1 |
| NZ | 117,1 |
| US | 105,8 |
| UY | 88,5 |
| ZA | 90,9 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 10 00 | TR | 192,2 |
| ZZ | 192,2 |
| 0809 20 95 | TR | 343,5 |
| US | 354,9 |
| ZZ | 349,2 |
| 0809 30 | CL | 244,7 |
| ZZ | 244,7 |
| 0809 40 05 | IL | 162,8 |
| ZZ | 162,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

39,1

MK

32,3

TR

76,3

ZZ

49,2

0707 00 05

JO

156,8

MK

11,6

TR

47,5

ZZ

72,0

0709 90 70

TR

99,1

ZZ

99,1

0805 50 10

AR

94,2

IL

116,0

US

72,2

ZA

107,5

ZZ

97,5

0808 10 80

AR

80,8

BR

91,3

CL

94,5

CN

89,1

NZ

117,1

US

105,8

UY

88,5

ZA

90,9

ZZ

94,8

0809 10 00

TR

192,2

ZZ

192,2

0809 20 95

TR

343,5

US

354,9

ZZ

349,2

0809 30

CL

244,7

ZZ

244,7

0809 40 05

IL

162,8

ZZ

162,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/9

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/69/EK

(2008. gada 1. jūlijs),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā kā darbīgo vielu iekļautu klofentezīnu, dikambu, difenokonazolu, diflubenzuronu, imazakvīnu, lenacilu, oksadiazonu, piklorāmu un piriproksifēnu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļautas darbīgās vielas, kas norādītas šīs direktīvas pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (2) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (3) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas trešā posma īstenošanai un sniegts to darbīgo vielu saraksts, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļautas darbīgās vielas, kas norādītas šīs direktīvas pielikumā.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 1095/2007 Regulā (EK) Nr. 1490/2002 iekļāva jaunu 11.b pantu, lai, nesaņemot sīki izstrādātu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnisku atzinumu, varētu iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā darbīgās vielas, attiecībā uz kurām ir skaidras norādes, kas ļauj paredzēt, ka tās kaitīgi neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību vai pazemes ūdeņus vai tām nav nepieņemamas ietekmes uz vidi. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 1095/2007 Regulā (EK) Nr. 1490/2002 iekļāva jaunu 11.b pantu, lai, nesaņemot sīki izstrādātu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnisku atzinumu, varētu iekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā darbīgās vielas, attiecībā uz kurām ir skaidras norādes, kas ļauj paredzēt, ka tās kaitīgi neietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību vai pazemes ūdeņus vai tām nav nepieņemamas ietekmes uz vidi.

| (3) | Attiecībā uz šīs direktīvas pielikumā norādītajām vielām Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.a pantu pārbaudīja iesniedzēju ierosinātu vairāku izmantošanas veidu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, pazemes ūdeņiem un vidi un secināja, ka minētās darbīgās vielas atbilst Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.b panta prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz šīs direktīvas pielikumā norādītajām vielām Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.a pantu pārbaudīja iesniedzēju ierosinātu vairāku izmantošanas veidu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, pazemes ūdeņiem un vidi un secināja, ka minētās darbīgās vielas atbilst Regulas (EK) Nr. 1490/2002 11.b panta prasībām.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 12. panta 1. punktu Komisija, lai veiktu pārbaudi, iesniedza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai pārskatīšanas ziņojumu projektus par darbīgajām vielām, kas norādītas šīs direktīvas pielikumā. Minētos ziņojumus dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā un 2008. gada 14. martā pabeidza kā Komisijas pārskatīšanas ziņojumus. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 12.a pantu Komisija pieprasa EPNI vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim sniegt viedokli par pārskatīšanas ziņojumu projektiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 12. panta 1. punktu Komisija, lai veiktu pārbaudi, iesniedza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai pārskatīšanas ziņojumu projektus par darbīgajām vielām, kas norādītas šīs direktīvas pielikumā. Minētos ziņojumus dalībvalstis un Komisija pārskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā un 2008. gada 14. martā pabeidza kā Komisijas pārskatīšanas ziņojumus. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1490/2002 12.a pantu Komisija pieprasa EPNI vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim sniegt viedokli par pārskatīšanas ziņojumu projektiem.

| (5) | Dažādajās veiktajās pārbaudēs noskaidroja, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur darbīgās vielas, kuras norādītas šīs direktīvas pielikumā, kopumā varētu atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskatīšanas ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi šīs direktīvas pielikumā norādītās darbīgās vielas iekļaut minētās direktīvas I pielikumā, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem visās dalībvalstīs var piešķirt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu. |
| --- | --- |

(5)

Dažādajās veiktajās pārbaudēs noskaidroja, ka augu aizsardzības līdzekļi, kas satur darbīgās vielas, kuras norādītas šīs direktīvas pielikumā, kopumā varētu atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām prasībām, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskatīšanas ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi šīs direktīvas pielikumā norādītās darbīgās vielas iekļaut minētās direktīvas I pielikumā, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar minētās direktīvas noteikumiem visās dalībvalstīs var piešķirt atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu.

| (6) | Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no šīs darbības izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Pirms darbīgo vielu iekļauj I pielikumā, jāparedz pietiekams laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties no šīs darbības izrietošo jauno prasību izpildei.

| (7) | Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada darbīgās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms, lai pārskatītu spēkā esošās atļaujas, kas piešķirtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur pielikumā norādītās darbīgās vielas, un nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasībām un I pielikumā paredzētajiem nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai saskaņā ar vienotajiem principiem, kas izklāstīti Direktīvā 91/414/EEK, iesniegtu un novērtētu visu III pielikumā norādīto dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa jebkādu paredzēto izmantošanas veidu. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot Direktīvā 91/414/EEK noteiktos pienākumus, ko rada darbīgās vielas iekļaušana I pielikumā, pēc iekļaušanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms, lai pārskatītu spēkā esošās atļaujas, kas piešķirtas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri satur pielikumā norādītās darbīgās vielas, un nodrošinātu atbilstību Direktīvas 91/414/EEK un jo īpaši tās 13. panta prasībām un I pielikumā paredzētajiem nosacījumiem. Dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK noteikumiem attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc spēkā esošās atļaujas. Atkāpjoties no iepriekš noteiktā termiņa, jāparedz ilgāks laikposms, lai saskaņā ar vienotajiem principiem, kas izklāstīti Direktīvā 91/414/EEK, iesniegtu un novērtētu visu III pielikumā norādīto dokumentāciju par katra augu aizsardzības līdzekļa jebkādu paredzēto izmantošanas veidu.

| (8) | Iepriekš gūtā pieredze, iekļaujot saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (4) novērtētās darbīgās vielas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, liecina par iespējamām grūtībām, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, ka atļaujas turētājs var pierādīt piekļuvi dokumentācijai, šādi izpildot minētās direktīvas II pielikuma prasības. Tomēr šis precizējums attiecībā uz līdz šim pieņemtajām direktīvām, ar ko groza I pielikumu, neuzliek jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(8)

Iepriekš gūtā pieredze, iekļaujot saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 3600/92 (4) novērtētās darbīgās vielas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, liecina par iespējamām grūtībām, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, ka atļaujas turētājs var pierādīt piekļuvi dokumentācijai, šādi izpildot minētās direktīvas II pielikuma prasības. Tomēr šis precizējums attiecībā uz līdz šim pieņemtajām direktīvām, ar ko groza I pielikumu, neuzliek jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 91/414/EKK.

| (10) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumu groza atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam.

2. pants

Dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2009. gada 30. jūnijam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties iesniedz Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 1. jūlija.

Pieņemot minētos aktus, dalībvalstis tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai attiecīgu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarīt šādas atsauces.

3. pants

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis līdz 2009. gada 30. jūnijam saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK groza vai atsauc to augu aizsardzības līdzekļu spēkā esošās atļaujas, kas satur darbīgās vielas, kuras kā darbīgās vielas norādītas pielikumā.

Līdz minētajam datumam tās jo īpaši pārbauda, vai ir izpildīti minētās direktīvas I pielikuma nosacījumi attiecībā uz pielikumā norādītajām darbīgajām vielām, izņemot tos, kas norādīti ieraksta B daļā par minēto darbīgo vielu, un vai atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas kā vienīgo vai vienu no vairākām darbīgajām vielām satur vielu, kura ir iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, dalībvalstis ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. decembrim atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst minētās direktīvas III pielikuma prasībām, un ņemot vērā minētās direktīvas I pielikuma ieraksta B daļu attiecībā uz pielikumā norādītajām darbīgajām vielām. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, dalībvalstis nosaka, vai līdzeklis atbilst Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta b), c), d) un e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Kad tas ir konstatēts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | ja līdzeklis satur vienu no pielikumā norādītajām darbīgajām vielām kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā ne vēlāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim groza vai atsauc atļauju; vai |
| --- | --- |

a)

ja līdzeklis satur vienu no pielikumā norādītajām darbīgajām vielām kā vienīgo darbīgo vielu, vajadzības gadījumā ne vēlāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim groza vai atsauc atļauju; vai

| b) | ja līdzeklis satur vienu no pielikumā norādītajām darbīgajām vielām kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc ne vēlāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

ja līdzeklis satur vienu no pielikumā norādītajām darbīgajām vielām kā vienu no vairākām darbīgajām vielām, vajadzības gadījumā atļauju groza vai atsauc ne vēlāk kā līdz 2013. gada 31. decembrim vai termiņā, kas šādai grozīšanai vai atsaukšanai paredzēts attiecīgajā direktīvā vai direktīvās, ar kurām atbilstīgo vielu vai vielas iekļauj Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2008/45/EK (OV L 94, 5.4.2008., 21. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1044/2003 (OV L 151, 19.6.2003., 32. lpp.).

2

(3)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1095/2007 (OV L 246, 21.9.2007., 19. lpp.).

3

(4)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 416/2008 (OV L 125, 9.5.2008., 25. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā tabulas beigās pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Stāšanās spēkā | Iekļaušana ir spēkā līdz | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “177 | Klofentezīns
  CAS Nr. 74115-24-5
  CIPAC Nr. 418 | 3,6-bis(2-hlorfenil)-1,2,4,5-tetrazīns | ≥ 980 g/kg (sausam materiālam) | 2009. gada 1. janvāris | 2018. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Var atļaut izmantot tikai kā akaricīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par klofentezīnu, jo īpaši tā I un II papildinājumu. |
| 178 | Dikamba
  CAS Nr. 1918-00-9
  CIPAC Nr. 85 | 3,6-dihlor-2-metoksibenzoskābe | ≥ 850 g/kg | 2009. gada 1. janvāris | 2018. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par dikambu, jo īpaši tā I un II papildinājumu. |
| 179 | Difenokonazols
  CAS Nr. 119446-68-3
  CIPAC Nr. 687 | 3-hlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)-1,3-dioksolān-2-il]fenil-4-hlorfenilēteris | ≥ 940 g/kg | 2009. gada 1. janvāris | 2018. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par difenokonazolu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš šādiem aspektiem:






  — | ūdens organismu aizsardzībai. |

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Stāšanās spēkā

Iekļaušana ir spēkā līdz

Īpaši noteikumi

“177

Klofentezīns

CAS Nr. 74115-24-5

CIPAC Nr. 418

3,6-bis(2-hlorfenil)-1,2,4,5-tetrazīns

≥ 980 g/kg (sausam materiālam)

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā akaricīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par klofentezīnu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

178

Dikamba

CAS Nr. 1918-00-9

CIPAC Nr. 85

3,6-dihlor-2-metoksibenzoskābe

≥ 850 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par dikambu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

179

Difenokonazols

CAS Nr. 119446-68-3

CIPAC Nr. 687

3-hlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)-1,3-dioksolān-2-il]fenil-4-hlorfenilēteris

≥ 940 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā fungicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par difenokonazolu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš šādiem aspektiem:

—

ūdens organismu aizsardzībai.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver atbilstošus riska mazināšanas pasākumus.

180

Diflubenzurons

CAS Nr. 35367-38-5

CIPAC Nr. 339

1-(4-hlorfenil)-3-(2,6-difluorbenzoil)urīnviela

≥ 950 g/kg piemaisījumi: maks. 0,03 g/kg 4-hloranilīna

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā insekticīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par diflubenzuronu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš šādiem aspektiem:

| — | ūdens organismu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ūdens organismu aizsardzībai,

| — | sauszemes organismu aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

sauszemes organismu aizsardzībai,

| — | posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, tostarp bišu, aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, tostarp bišu, aizsardzībai.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver atbilstošus riska mazināšanas pasākumus.

181

Imazakvīns

CAS Nr. 81335-37-7

CIPAC Nr. 699

2-[(RS)-4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolīn-2-il]hinolīn-3-karbonskābe

≥ 960 g/kg (racēmisks maisījums)

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā augu augšanas regulatoru.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par imazakvīnu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

182

Lenacils

CAS Nr. 2164-08-1

CIPAC Nr. 163

3-cikloheksil-1,5,6,7-tetrahidrociklopentapirimidīn-2,4(3H)-dions

≥ 975 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par lenacilu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

183

Oksadiazons

CAS Nr. 19666-30-9

CIPAC Nr. 213

5-terc-butil-3-(2,4-dihlor-5-izopropoksifenil)-1,3,4-oksadiazol-2(3H)-ons

≥ 940 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par oksadiazonu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

184

Piklorāms

CAS Nr. 1918-02-1

CIPAC Nr. 174

4-amino-3,5,6-trihlorpiridīn-2-karbonskābe

≥ 920 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par piklorāmu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

185

Piriproksifēns

CAS Nr. 95737-68-1

CIPAC Nr. 715

4-fenoksifenil-(RS)-2-2-piridiloksi)propilēteris

≥ 970 g/kg

2009. gada 1. janvāris

2018. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut izmantot tikai kā insekticīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu VI pielikuma vienotos principus, ņem vērā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas pabeigtā pārskatīšanas ziņojuma secinājumus par piriproksifēnu, jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Vispārējā novērtējumā dalībvalstīm īpaša uzmanība jāpievērš šādiem aspektiem:

| — | posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, tostarp bišu, aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

posmkāju, kas nav apstrādes mērķis, tostarp bišu, aizsardzībai.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver atbilstošus riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskatīšanas ziņojumā.”

1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/15

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 626/2008/EK

(2008. gada 30. jūnijs)

par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedušies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kā apstiprināts Padomes 2004. gada 3. decembra Secinājumos, radiofrekvenču spektra efektīva un saskaņota izmantošana ir būtisks faktors elektronisko sakaru pakalpojumu attīstībā un veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību; ir jāvienkāršo piekļuve radiofrekvenču spektram, lai uzlabotu efektivitāti, veicinātu inovāciju, kā arī nodrošinātu lielāku pielāgojamību lietotājiem un plašāku izvēli patērētājiem, vienlaikus ņemot vērā vispārējas intereses mērķus. |
| --- | --- |

(1)

Kā apstiprināts Padomes 2004. gada 3. decembra Secinājumos, radiofrekvenču spektra efektīva un saskaņota izmantošana ir būtisks faktors elektronisko sakaru pakalpojumu attīstībā un veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību; ir jāvienkāršo piekļuve radiofrekvenču spektram, lai uzlabotu efektivitāti, veicinātu inovāciju, kā arī nodrošinātu lielāku pielāgojamību lietotājiem un plašāku izvēli patērētājiem, vienlaikus ņemot vērā vispārējas intereses mērķus.

| (2) | Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. februāra Rezolūcijā “Par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru” (3) ir uzsvērta sakaru nozīme lauku un mazāk attīstītos reģionos, kuros platjoslas apraide, zemākas frekvences mobilie sakari un jaunās bezvadu tehnoloģijas varētu nodrošināt efektīvus risinājumus, lai panāktu vispārēju 27 dalībvalstu segumu visu jomu ilgtspējīgas attīstības perspektīvā. Tāpat Eiropas Parlaments norādīja, ka režīmi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis sadala un izmanto radiofrekvenču spektru, ievērojami atšķiras un ka minētās atšķirības nopietni apgrūtina iekšējā tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta 2007. gada 14. februāra Rezolūcijā “Par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru” (3) ir uzsvērta sakaru nozīme lauku un mazāk attīstītos reģionos, kuros platjoslas apraide, zemākas frekvences mobilie sakari un jaunās bezvadu tehnoloģijas varētu nodrošināt efektīvus risinājumus, lai panāktu vispārēju 27 dalībvalstu segumu visu jomu ilgtspējīgas attīstības perspektīvā. Tāpat Eiropas Parlaments norādīja, ka režīmi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis sadala un izmanto radiofrekvenču spektru, ievērojami atšķiras un ka minētās atšķirības nopietni apgrūtina iekšējā tirgus sekmīgu darbību.

| (3) | Komisija 2007. gada 26. aprīļa Paziņojumā par Eiropas kosmosa politiku ir noteikusi arī mērķi veicināt novatorisku satelītsakaru pakalpojumu ieviešanu, jo īpaši palielinot pieprasījumu attālos un lauku reģionos, vienlaikus uzsverot nepieciešamību veikt satelītsakaru pakalpojumu un radiofrekvenču spektra licencēšanu visā Eiropā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2007. gada 26. aprīļa Paziņojumā par Eiropas kosmosa politiku ir noteikusi arī mērķi veicināt novatorisku satelītsakaru pakalpojumu ieviešanu, jo īpaši palielinot pieprasījumu attālos un lauku reģionos, vienlaikus uzsverot nepieciešamību veikt satelītsakaru pakalpojumu un radiofrekvenču spektra licencēšanu visā Eiropā.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (4) ir izvirzīti mērķi veicināt radiofrekvenču un numuru resursu efektīvu izmantošanu un nodrošināt to efektīvu pārvaldību, likvidēt palikušos šķēršļus attiecīgo tīklu un pakalpojumu attīstībai, nodrošināt, ka nepastāv diskriminācija, un veicināt Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību un pakalpojumu savstarpēju savietojamību visas Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (4) ir izvirzīti mērķi veicināt radiofrekvenču un numuru resursu efektīvu izmantošanu un nodrošināt to efektīvu pārvaldību, likvidēt palikušos šķēršļus attiecīgo tīklu un pakalpojumu attīstībai, nodrošināt, ka nepastāv diskriminācija, un veicināt Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību un pakalpojumu savstarpēju savietojamību visas Eiropas mērogā.

| (5) | Ieviešot jaunas sistēmas, kas nodrošina mobilo satelītsakaru pakalpojumus (MSP), būtu iespējams sekmēt iekšējā tirgus attīstību un radīt lielāku konkurenci, palielinot visu Eiropu aptverošu pakalpojumu pieejamību un tiešo savienojamību, kā arī veicinot efektīvus ieguldījumus. MSP ir novatoriska alternatīva platforma, ar kuras palīdzību iespējams sniegt dažādus telesakaru un apraides/multiraides pakalpojumus visā Eiropā neatkarīgi no tiešo lietotāju atrašanās vietas, piemēram, ātrgaitas interneta/iekštīkla piekļuve, mobilā multivide un sabiedrības aizsardzība un palīdzība katastrofu gadījumā. Šie pakalpojumi varētu jo īpaši uzlabot lauku apvidu pārklājumu Kopienā, tādējādi mazinot “digitālplaisu” ģeogrāfiskā nozīmē, stiprinot kultūras daudzveidību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos un vienlaikus veicinot Eiropas informācijas un sakaru tehnoloģiju nozares konkurētspēju saskaņā ar atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķiem. Attiecībā uz audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ko pārraida ar MSP sistēmu palīdzību, pēc vajadzības būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanas noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (5). |
| --- | --- |

(5)

Ieviešot jaunas sistēmas, kas nodrošina mobilo satelītsakaru pakalpojumus (MSP), būtu iespējams sekmēt iekšējā tirgus attīstību un radīt lielāku konkurenci, palielinot visu Eiropu aptverošu pakalpojumu pieejamību un tiešo savienojamību, kā arī veicinot efektīvus ieguldījumus. MSP ir novatoriska alternatīva platforma, ar kuras palīdzību iespējams sniegt dažādus telesakaru un apraides/multiraides pakalpojumus visā Eiropā neatkarīgi no tiešo lietotāju atrašanās vietas, piemēram, ātrgaitas interneta/iekštīkla piekļuve, mobilā multivide un sabiedrības aizsardzība un palīdzība katastrofu gadījumā. Šie pakalpojumi varētu jo īpaši uzlabot lauku apvidu pārklājumu Kopienā, tādējādi mazinot “digitālplaisu” ģeogrāfiskā nozīmē, stiprinot kultūras daudzveidību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos un vienlaikus veicinot Eiropas informācijas un sakaru tehnoloģiju nozares konkurētspēju saskaņā ar atjauninātās Lisabonas stratēģijas mērķiem. Attiecībā uz audiovizuālajiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, ko pārraida ar MSP sistēmu palīdzību, pēc vajadzības būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanas noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (5).

| (6) | Satelītsakari pēc savas būtības darbojas pāri valstu robežām, un tāpēc uz tiem papildus valsts noteiktajam regulējumam ir attiecināms starptautisks vai reģionāls regulējums. Satelītsakaru pakalpojumi visas Eiropas mērogā ir svarīgs iekšējā tirgus elements un varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu tādu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā kā platjoslas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana saskaņā ar iniciatīvu i2010 (6). Turpmākajos gados tiks radīti jauni mobilo satelītsakaru sistēmu lietojuma veidi. |
| --- | --- |

(6)

Satelītsakari pēc savas būtības darbojas pāri valstu robežām, un tāpēc uz tiem papildus valsts noteiktajam regulējumam ir attiecināms starptautisks vai reģionāls regulējums. Satelītsakaru pakalpojumi visas Eiropas mērogā ir svarīgs iekšējā tirgus elements un varētu sniegt ievērojamu ieguldījumu tādu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā kā platjoslas ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana saskaņā ar iniciatīvu i2010 (6). Turpmākajos gados tiks radīti jauni mobilo satelītsakaru sistēmu lietojuma veidi.

| (7) | Komisijas Lēmumā 2007/98/EK (2007. gada 14. februāris) par radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu 2 GHz frekvenču joslās mobilo satelītsakaru pakalpojumu sistēmu ieviešanai (7) ir noteikts, ka no 2007. gada 1. jūlija dalībvalstis šīs frekvenču joslas darīs pieejamas sistēmām, ar ko nodrošina MSP Kopienā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Lēmumā 2007/98/EK (2007. gada 14. februāris) par radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu 2 GHz frekvenču joslās mobilo satelītsakaru pakalpojumu sistēmu ieviešanai (7) ir noteikts, ka no 2007. gada 1. jūlija dalībvalstis šīs frekvenču joslas darīs pieejamas sistēmām, ar ko nodrošina MSP Kopienā.

| (8) | Radiofrekvenču spektra tehniskā pārvaldība, kas paredzēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (8) kopumā un ar Lēmumu 2007/98/EK jo īpaši, neattiecas uz procedūrām radiofrekvenču spektra un radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršanai. |
| --- | --- |

(8)

Radiofrekvenču spektra tehniskā pārvaldība, kas paredzēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (8) kopumā un ar Lēmumu 2007/98/EK jo īpaši, neattiecas uz procedūrām radiofrekvenču spektra un radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršanai.

| (9) | Saskaņā ar pašreizējo Kopienas regulējumu elektronisko sakaru jomā, izņemot 8. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (9), mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlase un atļauju piešķiršana tiem notiek valsts mērogā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pašreizējo Kopienas regulējumu elektronisko sakaru jomā, izņemot 8. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/20/EK (2002. gada 7. marts) par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (9), mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlase un atļauju piešķiršana tiem notiek valsts mērogā.

| (10) | Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumos paredzētas satelītu radiofrekvenču koordinācijas procedūras, kas ļauj kontrolēt kaitīgus traucējumus, bet neattiecas uz atlases vai atļauju piešķiršanas jautājumiem. |
| --- | --- |

(10)

Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumos paredzētas satelītu radiofrekvenču koordinācijas procedūras, kas ļauj kontrolēt kaitīgus traucējumus, bet neattiecas uz atlases vai atļauju piešķiršanas jautājumiem.

| (11) | Lai novērstu situāciju, kad dalībvalstīs tiek pieņemti lēmumi, kas var izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību un apdraudēt Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, mobilo satelītsakaru sistēmu atlases kritēriji izņēmuma gadījumā būtu jāsaskaņo, lai atlases procesa rezultātā visā Eiropā būtu pieejams viens un tas pats MSP kopums. Lielie sākotnējie ieguldījumi, kas vajadzīgi mobilo satelītsakaru sistēmu izveidei, un ar to saistītie lielie tehnoloģiskie un finansiālie riski nosaka, ka šādu sistēmu ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai ir vajadzīgs apjomradīts ietaupījums, ko rada plašs ģeogrāfiskais pārklājums visas Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu situāciju, kad dalībvalstīs tiek pieņemti lēmumi, kas var izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību un apdraudēt Direktīvas 2002/21/EK 8. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, mobilo satelītsakaru sistēmu atlases kritēriji izņēmuma gadījumā būtu jāsaskaņo, lai atlases procesa rezultātā visā Eiropā būtu pieejams viens un tas pats MSP kopums. Lielie sākotnējie ieguldījumi, kas vajadzīgi mobilo satelītsakaru sistēmu izveidei, un ar to saistītie lielie tehnoloģiskie un finansiālie riski nosaka, ka šādu sistēmu ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai ir vajadzīgs apjomradīts ietaupījums, ko rada plašs ģeogrāfiskais pārklājums visas Eiropas mērogā.

| (12) | Turklāt MSP veiksmīgai sākšanai ir vajadzīga dalībvalstu reglamentējošās darbības koordinācija. Valstu atlases procedūru atšķirības varētu radīt iekšējā tirgus sadrumstalotību arī atlases kritēriju, tostarp kritēriju svēruma, atšķirīgas piemērošanas dēļ vai arī tāpēc, ka atlases procedūras notiktu saskaņā ar dažādiem grafikiem. Rezultātā izvēlētos atšķirīgus veiksmīgos pieteikuma iesniedzējus, kas būtu pretrunā ar MSP būtību, ko raksturo darbība visas Eiropas mērogā. Atšķirīgu mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlase dažādās dalībvalstīs varētu radīt sarežģītas situācijas attiecībā uz kaitīgiem traucējumiem vai pat liegt atlasē izraudzītajam operatoram sniegt satelītsakaru pakalpojumus visas Eiropas mērogā, piemēram, ja dažādās dalībvalstīs operatoram tiek piešķirtas atšķirīgas radiofrekvences. Tāpēc papildus atlases kritēriju saskaņošanai būtu jāveido kopējs atlases mehānisms, kas nodrošinās saskaņotu atlases rezultātu visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt MSP veiksmīgai sākšanai ir vajadzīga dalībvalstu reglamentējošās darbības koordinācija. Valstu atlases procedūru atšķirības varētu radīt iekšējā tirgus sadrumstalotību arī atlases kritēriju, tostarp kritēriju svēruma, atšķirīgas piemērošanas dēļ vai arī tāpēc, ka atlases procedūras notiktu saskaņā ar dažādiem grafikiem. Rezultātā izvēlētos atšķirīgus veiksmīgos pieteikuma iesniedzējus, kas būtu pretrunā ar MSP būtību, ko raksturo darbība visas Eiropas mērogā. Atšķirīgu mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlase dažādās dalībvalstīs varētu radīt sarežģītas situācijas attiecībā uz kaitīgiem traucējumiem vai pat liegt atlasē izraudzītajam operatoram sniegt satelītsakaru pakalpojumus visas Eiropas mērogā, piemēram, ja dažādās dalībvalstīs operatoram tiek piešķirtas atšķirīgas radiofrekvences. Tāpēc papildus atlases kritēriju saskaņošanai būtu jāveido kopējs atlases mehānisms, kas nodrošinās saskaņotu atlases rezultātu visās dalībvalstīs.

| (13) | Atļauju piešķiršana izraudzītajiem mobilo satelītsakaru sistēmu operatoriem ir saistīta ar attiecīgu nosacījumu izpildi, un tādējādi ir jāņem vērā plašais valsts noteikumu klāsts elektronisko sakaru jomā, tāpēc ar atļauju piešķiršanu saistītie jautājumi būtu jārisina kompetentajām iestādēm. Tomēr, lai dažādu dalībvalstu pieeja atļauju piešķiršanai būtu saskaņota, Kopienas mērogā būtu jāizstrādā noteikumi par radiofrekvenču spektra sinhronizētu piešķiršanu un saskaņotiem atļauju piešķiršanas nosacījumiem, neskarot ar Kopienas tiesību aktiem saderīgus īpašus valsts nosacījumus. |
| --- | --- |

(13)

Atļauju piešķiršana izraudzītajiem mobilo satelītsakaru sistēmu operatoriem ir saistīta ar attiecīgu nosacījumu izpildi, un tādējādi ir jāņem vērā plašais valsts noteikumu klāsts elektronisko sakaru jomā, tāpēc ar atļauju piešķiršanu saistītie jautājumi būtu jārisina kompetentajām iestādēm. Tomēr, lai dažādu dalībvalstu pieeja atļauju piešķiršanai būtu saskaņota, Kopienas mērogā būtu jāizstrādā noteikumi par radiofrekvenču spektra sinhronizētu piešķiršanu un saskaņotiem atļauju piešķiršanas nosacījumiem, neskarot ar Kopienas tiesību aktiem saderīgus īpašus valsts nosacījumus.

| (14) | Parasti MSP var sasniegt ģeogrāfiskās zonas, kur citu elektronisko komunikāciju pakalpojumu pārklājums nav pietiekams, jo īpaši tas attiecas uz lauku rajoniem. Tādēļ jaunu sistēmu, kas nodrošina MSP, koordinētai atlasei un atļauju piešķiršanai varētu būt liela nozīme digitālplaisas mazināšanā, uzlabojot elektronisko komunikāciju pakalpojumu pieejamību, ātrumu un kvalitāti šajās zonās, tādējādi dodot ieguldījumu sociālās kohēzijas palielināšanā. Tādējādi piedāvātā MSP sniegšanas pārklājuma zona (pakalpojumu zona), kā arī laiks, kad MSP tiks sniegti visās dalībvalstīs, ir svarīgi rādītāji, kas pienācīgi būtu jāņem vērā atlases procedūrā. |
| --- | --- |

(14)

Parasti MSP var sasniegt ģeogrāfiskās zonas, kur citu elektronisko komunikāciju pakalpojumu pārklājums nav pietiekams, jo īpaši tas attiecas uz lauku rajoniem. Tādēļ jaunu sistēmu, kas nodrošina MSP, koordinētai atlasei un atļauju piešķiršanai varētu būt liela nozīme digitālplaisas mazināšanā, uzlabojot elektronisko komunikāciju pakalpojumu pieejamību, ātrumu un kvalitāti šajās zonās, tādējādi dodot ieguldījumu sociālās kohēzijas palielināšanā. Tādējādi piedāvātā MSP sniegšanas pārklājuma zona (pakalpojumu zona), kā arī laiks, kad MSP tiks sniegti visās dalībvalstīs, ir svarīgi rādītāji, kas pienācīgi būtu jāņem vērā atlases procedūrā.

| (15) | Ņemot vērā salīdzinoši ilgo laiku un sarežģītos tehniskās izstrādes posmus, ko prasa MSP sākšana, atlases procedūrā būtu jāvērtē sasniegumi mobilo satelītsakaru sistēmu tehniskās izstrādes un komercattīstības jomā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā salīdzinoši ilgo laiku un sarežģītos tehniskās izstrādes posmus, ko prasa MSP sākšana, atlases procedūrā būtu jāvērtē sasniegumi mobilo satelītsakaru sistēmu tehniskās izstrādes un komercattīstības jomā.

| (16) | Satelītu radiofrekvenču koordinācijai ir būtiska nozīme MSP sniegšanā dalībvalstīs, un tādēļ tā būtu jāņem vērā, atlases procedūras gaitā izvērtējot pieteikuma iesniedzēju uzticamību un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(16)

Satelītu radiofrekvenču koordinācijai ir būtiska nozīme MSP sniegšanā dalībvalstīs, un tādēļ tā būtu jāņem vērā, atlases procedūras gaitā izvērtējot pieteikuma iesniedzēju uzticamību un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēju.

| (17) | Salīdzinošās atlases procedūras mērķis ir bez liekas kavēšanās darīt iespējamu 2 GHz frekvenču joslā darbojošos mobilo satelītsakaru sistēmu izmantošanu, ievērojot pieteikuma iesniedzēju tiesības uz godīgu un nediskriminējošu iespēju piedalīties salīdzinošās atlases procedūrā. |
| --- | --- |

(17)

Salīdzinošās atlases procedūras mērķis ir bez liekas kavēšanās darīt iespējamu 2 GHz frekvenču joslā darbojošos mobilo satelītsakaru sistēmu izmantošanu, ievērojot pieteikuma iesniedzēju tiesības uz godīgu un nediskriminējošu iespēju piedalīties salīdzinošās atlases procedūrā.

| (18) | Uz zemes izvietoti papildu komponenti ir mobilo satelītsakaru sistēmas sastāvdaļa, un tos parasti izmanto, lai pastiprinātu ar satelītu palīdzību piedāvātos pakalpojumus zonās, kurās var būt neiespējami saglabāt nepārtrauktu redzamības līniju ar satelītu, jo horizontu aizsedz ēkas vai reljefs. Saskaņā ar Lēmumu 2007/98/EK uz zemes izvietoti papildu komponenti izmanto MSP paredzētās frekvenču joslas (1 980–2 010 MHz un 2 170–2 200 MHz). Tāpēc atļauju piešķiršana šādiem uz zemes izvietotiem papildu komponentiem galvenokārt pamatosies uz nosacījumiem, kas saistīti ar vietējiem apstākļiem. Tāpēc to atlase būtu jāveic un tiem atļaujas būtu jāpiešķir valsts mērogā, ievērojot Kopienas tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Kompetentajām valsts iestādēm vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai izraudzītie pieteikuma iesniedzēji iesniedz tehnisku informāciju par to, kā konkrēti uz zemes izvietoti papildu komponenti uzlabos piedāvāto MSP pieejamību ģeogrāfiskajās zonās, kur nevar nodrošināt nepieciešamās kvalitātes sakarus ar vienu vai vairākiem satelītiem, ar nosacījumu, ka šāda informācija jau nav sniegta atbilstīgi II sadaļai. |
| --- | --- |

(18)

Uz zemes izvietoti papildu komponenti ir mobilo satelītsakaru sistēmas sastāvdaļa, un tos parasti izmanto, lai pastiprinātu ar satelītu palīdzību piedāvātos pakalpojumus zonās, kurās var būt neiespējami saglabāt nepārtrauktu redzamības līniju ar satelītu, jo horizontu aizsedz ēkas vai reljefs. Saskaņā ar Lēmumu 2007/98/EK uz zemes izvietoti papildu komponenti izmanto MSP paredzētās frekvenču joslas (1 980–2 010 MHz un 2 170–2 200 MHz). Tāpēc atļauju piešķiršana šādiem uz zemes izvietotiem papildu komponentiem galvenokārt pamatosies uz nosacījumiem, kas saistīti ar vietējiem apstākļiem. Tāpēc to atlase būtu jāveic un tiem atļaujas būtu jāpiešķir valsts mērogā, ievērojot Kopienas tiesību aktos paredzētos nosacījumus. Kompetentajām valsts iestādēm vajadzētu būt tiesībām prasīt, lai izraudzītie pieteikuma iesniedzēji iesniedz tehnisku informāciju par to, kā konkrēti uz zemes izvietoti papildu komponenti uzlabos piedāvāto MSP pieejamību ģeogrāfiskajās zonās, kur nevar nodrošināt nepieciešamās kvalitātes sakarus ar vienu vai vairākiem satelītiem, ar nosacījumu, ka šāda informācija jau nav sniegta atbilstīgi II sadaļai.

| (19) | Pieejamais radiofrekvenču spektra apjoms ir ierobežots, tāpēc noteikti ierobežots ir arī to uzņēmumu skaits, kurus var izraudzīties atlasē un kuriem var piešķirt atļauju. Tomēr, ja atlases procesā noskaidrojas, ka radiofrekvenču spektra apjoms un konkurence ir pietiekami, būtu jāizvēlas visi atbilstīgie pieteikuma iesniedzēji. Ierobežotais pieejamais radiofrekvenču spektra apjoms var nozīmēt, ka jebkurš gadījums, kad MSP sniedzošie operatori apvienojas vai kad tos pārņem cits operators, varētu ievērojami samazināt konkurenci, un tādēļ būtu rūpīgi jāpārbauda to atbilstība konkurences tiesībām. |
| --- | --- |

(19)

Pieejamais radiofrekvenču spektra apjoms ir ierobežots, tāpēc noteikti ierobežots ir arī to uzņēmumu skaits, kurus var izraudzīties atlasē un kuriem var piešķirt atļauju. Tomēr, ja atlases procesā noskaidrojas, ka radiofrekvenču spektra apjoms un konkurence ir pietiekami, būtu jāizvēlas visi atbilstīgie pieteikuma iesniedzēji. Ierobežotais pieejamais radiofrekvenču spektra apjoms var nozīmēt, ka jebkurš gadījums, kad MSP sniedzošie operatori apvienojas vai kad tos pārņem cits operators, varētu ievērojami samazināt konkurenci, un tādēļ būtu rūpīgi jāpārbauda to atbilstība konkurences tiesībām.

| (20) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 3. punktu tiesības izmantot konkrētas radiofrekvences izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem būtu jāpiešķir pēc iespējas ātrāk pēc to izraudzīšanās. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 3. punktu tiesības izmantot konkrētas radiofrekvences izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem būtu jāpiešķir pēc iespējas ātrāk pēc to izraudzīšanās.

| (21) | Lēmumus attiecībā uz atļaujas atsaukšanu, kas izsniegta par MSP vai uz zemes izvietotiem papildu komponentiem, ja nav pildītas saistības, būtu jāīsteno valsts līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Lēmumus attiecībā uz atļaujas atsaukšanu, kas izsniegta par MSP vai uz zemes izvietotiem papildu komponentiem, ja nav pildītas saistības, būtu jāīsteno valsts līmenī.

| (22) | Kaut arī radiofrekvenču spektra izmantošanas uzraudzība, pārraugot atlasē izraudzītos mobilo satelītsakaru sistēmu operatorus, kam ir piešķirtas atļaujas, un jebkuri nepieciešamie izpildes pasākumi tiek veikti valstu līmenī, Komisijai arī turpmāk būtu jādod iespēja noteikt koordinētās uzraudzības un/vai izpildes procedūras kārtību. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāvar ierosināt izskatīt ar izpildi saistītus jautājumus attiecībā uz to, vai operators pilda kopējos atļaujas piešķiršanas nosacījumus, jo īpaši prasības attiecībā uz pārklājumu. |
| --- | --- |

(22)

Kaut arī radiofrekvenču spektra izmantošanas uzraudzība, pārraugot atlasē izraudzītos mobilo satelītsakaru sistēmu operatorus, kam ir piešķirtas atļaujas, un jebkuri nepieciešamie izpildes pasākumi tiek veikti valstu līmenī, Komisijai arī turpmāk būtu jādod iespēja noteikt koordinētās uzraudzības un/vai izpildes procedūras kārtību. Vajadzības gadījumā Komisijai būtu jāvar ierosināt izskatīt ar izpildi saistītus jautājumus attiecībā uz to, vai operators pilda kopējos atļaujas piešķiršanas nosacījumus, jo īpaši prasības attiecībā uz pārklājumu.

| (23) | Pasākumi, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). Lēmumi par pieteikuma iesniedzēju atlasi būtu jāpieņem saskaņā ar regulatīvo procedūru, ņemot vērā šīs Kopienas procedūras nozīmi attiecībā uz ikvienas dalībvalsts atļaujas izsniegšanas kārtību. |
| --- | --- |

(23)

Pasākumi, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). Lēmumi par pieteikuma iesniedzēju atlasi būtu jāpieņem saskaņā ar regulatīvo procedūru, ņemot vērā šīs Kopienas procedūras nozīmi attiecībā uz ikvienas dalībvalsts atļaujas izsniegšanas kārtību.

| (24) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro noteikt kārtību izpildes noteikumu saskaņotai piemērošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šā lēmuma elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(24)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro noteikt kārtību izpildes noteikumu saskaņotai piemērošanai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šā lēmuma elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, izveidot saskaņotus pamatnoteikumus mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlasei un atļauju piešķiršanai tiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības apjoma un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi – proti, izveidot saskaņotus pamatnoteikumus mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlasei un atļauju piešķiršanai tiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības apjoma un ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

I   SADAĻA

MĒRĶIS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Mērķis un darbības joma

1.   Šā lēmuma mērķis ir veicināt konkurētspējīga Kopienas teritoriju mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) iekšējā tirgus attīstību un nodrošināt pakāpenisku pārklājumu visās dalībvalstīs.

Ar šo lēmumu izveido Kopienas procedūru, lai veiktu tādu mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru kopīgu atlasi, kuras saskaņā ar Lēmumu 2007/98/EK izmanto 2 GHz frekvenču joslu, kas ietver radiofrekvenču spektru 1 980 līdz 2 010 MHz sakariem “zeme–izplatījums” un 2 170 līdz 2 200 MHz sakariem “izplatījums–zeme”. Ar šo lēmumu paredz arī noteikumus par dalībvalstu saskaņotu rīcību, piešķirot atlasē izraudzītajiem operatoriem atļaujas noteiktā atvēlētā radiofrekvenču spektra izmantošanai šajā frekvenču joslā mobilo satelītsakaru sistēmu darbības nodrošināšanai.

2.   Mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlase notiek, piemērojot Kopienas procedūru, saskaņā ar II sadaļu.

3.   Atļaujas atlasē izraudzītajiem mobilo satelītsakaru sistēmu operatoriem piešķir dalībvalstis saskaņā ar III sadaļu.

4.   Atļaujas operatoriem, kuru darbība saistīta ar mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotiem papildu komponentiem, piešķir dalībvalstis saskaņā ar III sadaļu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā lēmumā piemēro Direktīvā 2002/21/EK un Direktīvā 2002/20/EK noteiktās definīcijas.

2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

| a) | “mobilo satelītsakaru sistēmas” ir elektroniskie sakaru tīkli un ar tiem saistītās iekārtas, kas var nodrošināt radiosakaru pakalpojumus starp mobilo zemes staciju un vienu vai vairākām izplatījuma stacijām vai starp mobilajām zemes stacijām ar vienas vai vairāku izplatījuma staciju palīdzību, vai starp mobilo zemes staciju un vienu vai vairākiem uz zemes izvietotiem papildu komponentiem, ko izmanto fiksētās vietās. Šāda sistēmā ietver vismaz vienu izplatījuma staciju; |
| --- | --- |

a)

“mobilo satelītsakaru sistēmas” ir elektroniskie sakaru tīkli un ar tiem saistītās iekārtas, kas var nodrošināt radiosakaru pakalpojumus starp mobilo zemes staciju un vienu vai vairākām izplatījuma stacijām vai starp mobilajām zemes stacijām ar vienas vai vairāku izplatījuma staciju palīdzību, vai starp mobilo zemes staciju un vienu vai vairākiem uz zemes izvietotiem papildu komponentiem, ko izmanto fiksētās vietās. Šāda sistēmā ietver vismaz vienu izplatījuma staciju;

| b) | mobilo satelītsakaru sistēmu “uz zemes izvietoti papildu komponenti” ir uz zemes izvietotas stacijas, ko izmanto fiksētās vietās, lai uzlabotu mobilo satelītsakaru pakalpojumu pieejamību ģeogrāfiskajās zonās, kas atrodas sistēmas satelīta(-u) uztveršanas zonā, kurās nevar nodrošināt pienācīgi kvalitatīvus sakarus ar vienu vai vairākām izplatījuma stacijām. |
| --- | --- |

b)

mobilo satelītsakaru sistēmu “uz zemes izvietoti papildu komponenti” ir uz zemes izvietotas stacijas, ko izmanto fiksētās vietās, lai uzlabotu mobilo satelītsakaru pakalpojumu pieejamību ģeogrāfiskajās zonās, kas atrodas sistēmas satelīta(-u) uztveršanas zonā, kurās nevar nodrošināt pienācīgi kvalitatīvus sakarus ar vienu vai vairākām izplatījuma stacijām.

II   SADAĻA

ATLASES PROCEDŪRA

3. pants

Salīdzinošās atlases procedūra

1.   Mobilo satelītsakaru sistēmu operatoru atlasei Komisija organizē salīdzinošās atlases procedūru. Komisijai palīdz 10. panta 1. punktā minētā Komunikāciju komiteja.

2.   Pieteikuma iesniedzējiem dod godīgu un nediskriminējošu iespēju piedalīties salīdzinošās atlases procedūrā, kas ir pārredzama.

Uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Piekļuvi ar salīdzinošās atlases procedūru saistītajiem dokumentiem, tostarp pieteikumiem, piešķir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (11).

4.   Komisija var lūgt neatkarīgu ekspertu konsultācijas un palīdzību, lai analizētu un/vai izvērtētu pieteikumus. Šādus neatkarīgus ekspertus izraugās, pamatojoties uz viņu kompetenci, kā arī neatkarību un objektivitāti augstā līmenī.

4. pants

Pieteikumu atbilstība

1.   Pieteikums ir atbilstīgs, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pieteikuma iesniedzējs veic uzņēmējdarbību Kopienā; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs veic uzņēmējdarbību Kopienā;

| b) | pieteikumā ir norādīts pieprasītais radiofrekvenču spektra apjoms, kas piešķirts katram atsevišķam pieteikuma iesniedzējam un nav lielāks par 15 MHz sakariem “zeme–izplatījums” un 15 MHz sakariem “izplatījums–zeme”, un ietverti paziņojumi un pierādījumi par pieprasīto radiofrekvenču spektra apjomu, nepieciešamo starpposma uzdevumu izpildi un atbilstību atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

pieteikumā ir norādīts pieprasītais radiofrekvenču spektra apjoms, kas piešķirts katram atsevišķam pieteikuma iesniedzējam un nav lielāks par 15 MHz sakariem “zeme–izplatījums” un 15 MHz sakariem “izplatījums–zeme”, un ietverti paziņojumi un pierādījumi par pieprasīto radiofrekvenču spektra apjomu, nepieciešamo starpposma uzdevumu izpildi un atbilstību atlases kritērijiem;

| c) | pieteikumos ir iekļauts dokuments par pieteikuma iesniedzēja apņemšanos nodrošināt, ka:






  i) | MSP sniegšanas uzsākšanas laikā ierosinātā mobilā satelītsistēma sniedz pakalpojumus vismaz 60 % no dalībvalstu kopējās sauszemes teritorijas; |
| --- | --- | --- |

c)

pieteikumos ir iekļauts dokuments par pieteikuma iesniedzēja apņemšanos nodrošināt, ka:

i)

MSP sniegšanas uzsākšanas laikā ierosinātā mobilā satelītsistēma sniedz pakalpojumus vismaz 60 % no dalībvalstu kopējās sauszemes teritorijas;

| ii) | pieteikuma iesniedzēja paredzētajā laikā, bet ne vēlāk kā septiņus gadus pēc tam, kad ir publicēts Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu, MSP ir pieejami visās dalībvalstīs un vismaz 50 % katras dalībvalsts iedzīvotāju un vismaz 60 % no katras dalībvalsts kopējās sauszemes teritorijas. |
| --- | --- |

ii)

pieteikuma iesniedzēja paredzētajā laikā, bet ne vēlāk kā septiņus gadus pēc tam, kad ir publicēts Komisijas lēmums, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu, MSP ir pieejami visās dalībvalstīs un vismaz 50 % katras dalībvalsts iedzīvotāju un vismaz 60 % no katras dalībvalsts kopējās sauszemes teritorijas.

2.   Pieteikumus iesniedz Komisijai. Komisija var lūgt, lai pieteikuma iesniedzēji noteiktā termiņā, kas ir 5 līdz 20 darbdienas, sniedz papildu informāciju par atbilstības prasību izpildi. Ja norādītajā termiņā šāda informācija netiek sniegta, pieteikumu uzskata par neatbilstīgu.

3.   Komisija lemj par to, vai pieteikumi ir atbilstīgi. Jebkuru Komisijas lēmumu par to, ka pieteikums nav atbilstīgs, pamato un pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.   Komisija nekavējoties informē pieteikuma iesniedzējus par to, vai to iesniegtos pieteikumus uzskata par atbilstīgiem, un publicē atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju sarakstu.

5. pants

Pirmais atlases posms

1.   Komisija 40 darbdienās pēc atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju saraksta publicēšanas izvērtē, vai pieteikuma iesniedzēji ir pierādījuši, ka to mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst vajadzīgajam tehniskās un komerciālās attīstības līmenim. Šāda izvērtējuma pamatā ir pielikumā minēto pirmo piecu starpposma uzdevumu apmierinoša izpilde. Pirmajā atlases posmā ņem vērā pieteikuma iesniedzēju uzticamību un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēju.

2.   Ja atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju, kas atstāti sarakstā saskaņā ar šā panta 1. punktu, kopējais pieprasītais radiofrekvenču spektra apjoms nepārsniedz pieejamo radiofrekvenču spektra apjomu, kas noteikts 1. panta 1. punktā, Komisija ar pamatotu lēmumu saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto procedūru nolemj izraudzīties visus atbilstīgos pieteikuma iesniedzējus un nosaka attiecīgās frekvences, kuras katram no atlasē izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem ir atļauts izmantot katrā dalībvalstī mobilo satelītsakaru sistēmu darbības nodrošināšanai saskaņā ar III sadaļu.

3.   Komisija nekavējoties informē pieteikuma iesniedzējus par to, vai to pieteikumi ir atzīti par atbilstīgiem izskatīšanai otrajā atlases posmā vai arī ir izraudzīti atlasē saskaņā ar 2. punktu. Komisija publicē atbilstīgo vai atlasē izraudzīto pieteikuma iesniedzēju sarakstu. Atbilstīgie pieteikuma iesniedzēji, kas nedomā turpmāk piedalīties atlases procedūrā, un izraudzītie pieteikuma iesniedzēji, kas nedomā izmantot radiofrekvences, 30 darbdienās pēc publicēšanas dienas par to rakstiski paziņo Komisijai.

6. pants

Otrais atlases posms

1.   Ja pirmajā atlases posmā noteikto atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju kopējais pieprasītais radiofrekvenču spektra apjoms pārsniedz pieejamo radiofrekvenču spektra apjomu, kas noteikts 1. panta 1. punktā, Komisija izraugās atbilstīgos pieteikuma iesniedzējus, izvērtējot to, kā atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju piedāvātās mobilo satelītsakaru sistēmas atbilst šādiem svērtajiem atlases kritērijiem:

| a) | patērētājiem sniegtās un ar konkurētspēju saistītās priekšrocības (svērums 20 %), kas ietver šādus divus apakškritērijus:






  i) | galalietotāju skaits un sniegto MSP diapazons laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana; |
| --- | --- | --- |

a)

patērētājiem sniegtās un ar konkurētspēju saistītās priekšrocības (svērums 20 %), kas ietver šādus divus apakškritērijus:

i)

galalietotāju skaits un sniegto MSP diapazons laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana;

| ii) | laiks, no kura tiks sniegts šis ilgstošais komerciālais MSP; |
| --- | --- |

ii)

laiks, no kura tiks sniegts šis ilgstošais komerciālais MSP;

| b) | radiofrekvenču spektra izmantošanas efektivitāte (svērums 20 %), kas ietver šādus divus apakškritērijus:






  i) | kopējais nepieciešamais spektra apjoms; |
| --- | --- | --- |

b)

radiofrekvenču spektra izmantošanas efektivitāte (svērums 20 %), kas ietver šādus divus apakškritērijus:

i)

kopējais nepieciešamais spektra apjoms;

| ii) | datu plūsmas kopējā ietilpība; |
| --- | --- |

ii)

datu plūsmas kopējā ietilpība;

| c) | ģeogrāfiskais pārklājums visas ES mērogā (svērums 40 %), kas ietver šādus trīs apakškritērijus:






  i) | to dalībvalstu skaits, kurās laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana, vismaz 50 % no to iedzīvotājiem atradīsies šā pakalpojuma sniegšanas zonā; |
| --- | --- | --- |

c)

ģeogrāfiskais pārklājums visas ES mērogā (svērums 40 %), kas ietver šādus trīs apakškritērijus:

i)

to dalībvalstu skaits, kurās laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana, vismaz 50 % no to iedzīvotājiem atradīsies šā pakalpojuma sniegšanas zonā;

| ii) | teritorijas ģeogrāfiskā pārklājuma pakāpe, kas pamatojas uz dalībvalstu kopējās sauszemes teritorijas pārklājuma zonu, laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana; |
| --- | --- |

ii)

teritorijas ģeogrāfiskā pārklājuma pakāpe, kas pamatojas uz dalībvalstu kopējās sauszemes teritorijas pārklājuma zonu, laikā, kad tiks sākta šā ilgstošā komerciālā MSP sniegšana;

| iii) | pieteikuma iesniedzēja norādītais laiks, no kura šie mobilo satelītsakaru pakalpojumi būs pieejami visās dalībvalstīs vismaz 50 % to iedzīvotāju un vismaz 60 % no katras dalībvalsts kopējās sauszemes teritorijas; |
| --- | --- |

iii)

pieteikuma iesniedzēja norādītais laiks, no kura šie mobilo satelītsakaru pakalpojumi būs pieejami visās dalībvalstīs vismaz 50 % to iedzīvotāju un vismaz 60 % no katras dalībvalsts kopējās sauszemes teritorijas;

| d) | apjoms, kādā tiek sasniegti sabiedriskās politikas mērķi (svērums 20 %), uz kuriem neattiecas a), b) un c) apakšpunktā minētie kritēriji, atbilstoši šādiem trim vienādi svērtiem apakškritērijiem:






  i) | sabiedrības interesēs veiktu pakalpojumu sniegšana, kas veicina iedzīvotāju kopumā vai arī īpašu iedzīvotāju grupu veselības aizsardzību un drošību; |
| --- | --- | --- |

d)

apjoms, kādā tiek sasniegti sabiedriskās politikas mērķi (svērums 20 %), uz kuriem neattiecas a), b) un c) apakšpunktā minētie kritēriji, atbilstoši šādiem trim vienādi svērtiem apakškritērijiem:

i)

sabiedrības interesēs veiktu pakalpojumu sniegšana, kas veicina iedzīvotāju kopumā vai arī īpašu iedzīvotāju grupu veselības aizsardzību un drošību;

| ii) | pakalpojumu integritāte un drošība; |
| --- | --- |

ii)

pakalpojumu integritāte un drošība;

| iii) | pakalpojumu diapazons, ko sniedz patērētājiem attālos un lauku reģionos. |
| --- | --- |

iii)

pakalpojumu diapazons, ko sniedz patērētājiem attālos un lauku reģionos.

2.   Visus ar šā panta īstenošanu saistītos noteikumus Komisija pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru. Otrajā atlases posmā ņem vērā pieteikuma iesniedzēju uzticamību un piedāvāto mobilo satelītsakaru sistēmu dzīvotspēju.

3.   Attiecīgos gadījumos pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu grupas sagatavotu ziņojumu, Komisija 80 darbdienās pēc pirmajā atlases posmā noteikto atbilstīgo pieteikuma iesniedzēju saraksta publicēšanas saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par pieteikuma iesniedzēju izraudzīšanos. Lēmumā nosaka atlasē izraudzītos pieteikuma iesniedzējus, kas sarindoti atbilstīgi pakāpei, kādā tie atbilst atlases kritērijiem, minētā lēmuma pamatā esošos iemeslus, kā arī frekvences, kuras izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem ir atļauts izmantot katrā dalībvalstī mobilo satelītsakaru sistēmu darbības nodrošināšanai saskaņā ar III sadaļu.

4.   Saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu pieņemtos lēmumus Komisijas viena mēneša laikā pēc to pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III   SADAĻA

ATĻAUJU PIEŠĶIRŠANA

7. pants

Atļauju piešķiršana atlasē izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka izraudzītajiem pieteikuma iesniedzējiem atbilstīgi termiņiem un pārklājuma zonām, ko izraudzītie pieteikuma iesniedzēji ir apņēmušies ievērot saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar dalībvalstu un Kopienas tiesību aktiem, ir tiesības izmantot konkrētās radiofrekvences, kas norādītas saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu pieņemtajā Komisijas lēmumā, un tiesības ekspluatēt mobilo satelītsakaru sistēmas. Tās atbilstīgi informē izraudzītos pieteikuma iesniedzējus par minētajām tiesībām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības piešķir ar šādiem kopējiem nosacījumiem:

| a) | izraudzītie pieteikuma iesniedzēji izmanto piešķirto radiofrekvenču spektru MSP nodrošināšanai; |
| --- | --- |

a)

izraudzītie pieteikuma iesniedzēji izmanto piešķirto radiofrekvenču spektru MSP nodrošināšanai;

| b) | izraudzītie pieteikuma iesniedzēji izpilda sesto līdz devīto starpposma uzdevumu, kā izklāstīts pielikumā, 24 mēnešos pēc atlases lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

izraudzītie pieteikuma iesniedzēji izpilda sesto līdz devīto starpposma uzdevumu, kā izklāstīts pielikumā, 24 mēnešos pēc atlases lēmuma, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu;

| c) | izraudzītie pieteikuma iesniedzēji ievēro visas saistības, ko tie uzņēmušies pieteikumā vai salīdzinošās atlases procedūras gaitā, pat tad, ja kopējais pieprasītais radiofrekvenču spektrs pārsniedz pieejamo frekvenču daudzumu; |
| --- | --- |

c)

izraudzītie pieteikuma iesniedzēji ievēro visas saistības, ko tie uzņēmušies pieteikumā vai salīdzinošās atlases procedūras gaitā, pat tad, ja kopējais pieprasītais radiofrekvenču spektrs pārsniedz pieejamo frekvenču daudzumu;

| d) | izraudzītie pieteikuma iesniedzēji iesniedz visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm gada ziņojumu, kurā sīki raksturots to ieteiktās mobilo satelītsakaru sistēmas attīstības stāvoklis; |
| --- | --- |

d)

izraudzītie pieteikuma iesniedzēji iesniedz visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm gada ziņojumu, kurā sīki raksturots to ieteiktās mobilo satelītsakaru sistēmas attīstības stāvoklis;

| e) | jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības piešķir uz 18 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi. |
| --- | --- |

e)

jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības piešķir uz 18 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi.

3.   Dalībvalstis saskaņā ar Lēmumu 2007/98/EK var piešķirt tiesības izmantot 1. panta 1. punktā noteiktās konkrētās frekvenču apakšjoslas uz laiku un tādā apjomā, ka tās nav pakalpojumu zonā, attiecībā uz kuru atlasītie pieteikuma iesniedzēji uzņēmušies saistības saskaņā ar šo lēmumu.

4.   Dalībvalstis var noteikt objektīvi pamatotas, nediskriminējošas, proporcionālas un pārredzamas saistības, lai saskaņā ar Kopienas tiesībām, tostarp Direktīvu 2002/20/EK, nodrošinātu saziņu starp avārijas dienestiem un valsts iestādēm lielu katastrofu gadījumos.

8. pants

Uz zemes izvietoti papildu komponenti

1.   Dalībvalstis atbilstīgi saviem un Kopienas tiesību aktiem nodrošina, ka to kompetentās iestādes pēc pieprasījuma saņemšanas pieteikuma iesniedzējiem, kas atlasē izraudzīti saskaņā ar II sadaļu un kam atļauts izmantot radiofrekvenču spektru saskaņā ar 7. pantu, piešķir vajadzīgās atļaujas, lai savā teritorijā nodrošinātu mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotu papildu komponentu darbību.

2.   Dalībvalstis neveic mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotu papildu komponentu operatoru atlasi, kā arī nepiešķir tiem atļaujas, pirms ar Komisijas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 2. punktu vai 6. panta 3. punktu, nav pabeigta II sadaļā noteiktā atlases procedūra. Tas neskar 2 GHz radiofrekvenču joslas izmantošanu tādu sistēmu darbībai, kuras nenodrošina MSP saskaņā ar Lēmumu 2007/98/EK.

3.   Jebkuru valsts atļauju mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotu papildu komponentu darbības nodrošināšanai 2 GHz frekvenču joslā piešķir, ja izpildīti šādi kopējie nosacījumi:

| a) | operatori izmanto piešķirto radiofrekvenču spektru mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotu papildu komponentu darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

a)

operatori izmanto piešķirto radiofrekvenču spektru mobilo satelītsakaru sistēmu uz zemes izvietotu papildu komponentu darbības nodrošināšanai;

| b) | uz zemes izvietoti papildu komponenti ir mobilo satelītsakaru sistēmas neatņemama daļa, un tos kontrolē satelīta resursu un tīkla pārvaldības mehānisms; tie izmanto to pašu pārraides virzienu un tās pašas frekvenču joslu daļas kā ar tiem saistītie satelīta komponenti un nepalielina ar tiem saistītās mobilo satelītsakaru sistēmas radiofrekvenču spektra prasības; |
| --- | --- |

b)

uz zemes izvietoti papildu komponenti ir mobilo satelītsakaru sistēmas neatņemama daļa, un tos kontrolē satelīta resursu un tīkla pārvaldības mehānisms; tie izmanto to pašu pārraides virzienu un tās pašas frekvenču joslu daļas kā ar tiem saistītie satelīta komponenti un nepalielina ar tiem saistītās mobilo satelītsakaru sistēmas radiofrekvenču spektra prasības;

| c) | ja pārstāj darboties attiecīgās mobilo satelītsakaru sistēmas satelīta komponents, uz zemes izvietoto papildu komponentu patstāvīga darbība nepārsniedz 18 mēnešus; |
| --- | --- |

c)

ja pārstāj darboties attiecīgās mobilo satelītsakaru sistēmas satelīta komponents, uz zemes izvietoto papildu komponentu patstāvīga darbība nepārsniedz 18 mēnešus;

| d) | izmantošanas tiesības un atļaujas piešķir laikposmam, kas beidzas ne vēlāk kā termiņš, līdz kuram ir piešķirta atļauja izmantot ar to saistīto mobilo satelītsakaru sistēmu. |
| --- | --- |

d)

izmantošanas tiesības un atļaujas piešķir laikposmam, kas beidzas ne vēlāk kā termiņš, līdz kuram ir piešķirta atļauja izmantot ar to saistīto mobilo satelītsakaru sistēmu.

9. pants

Uzraudzība un izpilde

1.   Izraudzītie operatori ir atbildīgi par visu ar atļaujām saistīto nosacījumu izpildi un par visām ar atļaujām un/vai izmantošanu saistītām maksām un citiem maksājumiem, kā prasīts saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka īstenošanas noteikumi, tostarp noteikumi par sankcijām, ko piemēro 7. panta 2. punktā paredzēto kopējo nosacījumu neievērošanas gadījumā, atbilst Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvas 2002/20/EK 10. pantam. Sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.

Dalībvalstis nodrošina šo kopējo nosacījumu ievērošanas pārraudzību un veic atbilstošus pasākumus to neievērošanas gadījumos. Dalībvalstis katru gadu informē Komisiju par šīs uzraudzības rezultātiem, ziņojot par visiem kopējo nosacījumu neievērošanas gadījumiem un visiem veiktajiem izpildes pasākumiem.

Komisija var ar 10. panta 1. punktā minētās Komunikāciju komitejas palīdzību izmeklēt visus kopējo nosacījumu iespējamos pārkāpumus. Ja kāda dalībvalsts ziņo Komisijai par kādu konkrētu pārkāpumu, Komisija iespējamo pārkāpumu pārbauda ar Komunikāciju komitejas palīdzību.

3.   Pasākumus, kas paredz visus attiecīgos sīki izstrādātos noteikumus par 2. punktā minēto izpildes noteikumu koordinētu piemērošanu, tostarp noteikumus par atļaujas koordinētu apturēšanu vai atsaukšanu, jo īpaši par 7. panta 2. punktā noteikto kopējo nosacījumu pārkāpumiem, un kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šā lēmuma elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 10. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

IV   SADAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komunikāciju komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2002/21/EK 22. pantu.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. punkta b) apakšpunktā un 4. punkta e) apakšpunktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 30. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. KUCLER DOLINAR

---

(1)  OV C 44, 16.2.2008., 50. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. maija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 287 E, 29.11.2007., 364. lpp.

3

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.).

4

(5)  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/65/EK (OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2005. gada 1. jūnija Paziņojums “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”.

6

(7)  OV L 43, 15.2.2007., 32. lpp.

7

(8)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

10

(11)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

11

---

PIELIKUMS

STARPPOSMA UZDEVUMI

1.   Koordinācijas pieprasījuma iesniegšana Starptautiskajai Telekomunikāciju savienībai (ITU)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz skaidru pierādījumu, ka par mobilo satelītsakaru sistēmu, kuru izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās, atbildīgā administrācija ir iesniegusi informāciju, kas pieprasīta ITU noteikumu par radiosakariem 4. pielikumā.

2.   Satelītu ražošana

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu, ka ir noslēdzis saistošu nolīgumu par to, ka tiks uzbūvēti satelīti, kas nepieciešami komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā ir norādīti būvēšanas starpposmu mērķi, kuras rezultātā tiks izgatavoti komerciāliem MSP nepieciešamie satelīti. Dokumentu paraksta pieteikuma iesniedzējs un satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis.

3.   Nolīgums par satelītu palaišanu

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu, ka ir noslēdzis saistošu nolīgumu par to, ka tiks palaists minimālais skaits satelītu, kas nepieciešami, lai sniegtu ilgstošus komerciālus MSP dalībvalstu teritorijās. Šajā dokumentā ir norādīti palaišanas datumi un palaišanas pakalpojumi, kā arī līguma noteikumi un noteikumi par apdrošināšanas atlīdzības samaksu. Dokumentu paraksta mobilo satelītsakaru sistēmas operators un tā uzņēmuma pārstāvis, kas palaidīs satelītus.

4.   Vārtejas Zemes stacijas

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu, ka ir noslēdzis saistošu nolīgumu par to, ka tiks uzbūvētas un uzstādītas vārtejas Zemes stacijas, kuras izmantos komerciālu MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās.

5.   Kritiskas projekta pārskatīšanas pabeigšana

Kritiska projekta pārskatīšana ir fāze kosmisko aparātu būvēšanas procesā, kad ir beigusies projektēšanas un izstrādes fāze un sākas ražošanas fāze.

Ne vēlāk kā 80 darbdienas pēc pieteikuma iesniegšanas pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu par kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanu atbilstīgi būvēšanas starpposmu mērķiem, kas norādīti līgumā par satelīta būvēšanu. Šo dokumentu paraksta satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis, un tajā ir norādīts kritiskās projekta pārskatīšanas fāzes pabeigšanas datums.

6.   Satelītu saslēgšana

Satelītu saslēgšana ir posms kosmiskā aparāta īstenošanas procesā, kura laikā komunikāciju moduli (KM) integrē servisa modulī (SM).

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu, ka SM/KM saslēgšanas gatavības pārbaudes pārskats ir noticis atbilstīgi nolīgumā par satelītu būvniecību norādītajiem starpposma mērķiem. Šo dokumentu paraksta satelītus ražojošā uzņēmuma pārstāvis, un tajā ir norādīts satelītu saslēgšanas pabeigšanas datums.

7.   Satelītu palaišana

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu par to, ka ir sekmīgi palaists un novietots orbītā tik liels skaits satelītu, cik nepieciešams ilgstošo komerciālo MSP sniegšanai dalībvalstu teritorijās.

8.   Radiofrekvenču koordinācija

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu par to, ka atbilstīgi attiecīgajiem ITU noteikumiem par radiosakariem sekmīgi ir pabeigta šīs sistēmas radiofrekvenču koordinācija. Tomēr sistēmai, kas atbilst pirmajam līdz septītajam starpposma mērķim, šajā posmā nav jābūt veiktai sekmīgai radiofrekvenču koordinācijai ar tām mobilo satelītsakaru sistēmām, kas vēl pienācīgi un pietiekami neatbilst pirmajam līdz septītajam starpposma mērķim.

9.   MSP sniegšana dalībvalstu teritorijā

Pieteikuma iesniedzējs sniedz skaidru pierādījumu par to, ka viņš dalībvalstu teritorijā sniedz efektīvus komerciālus MSP, izmantojot tādu skaitu satelītus, kādu viņš iepriekš ir norādījis trešajā starpposma mērķī, lai aptvertu to ģeogrāfisko zonu, kuru pieteikuma iesniedzējs savā pieteikumā ir apņēmies pārklāt MSP sniegšanas uzsākšanas laikā.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 7. maijs)

par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L., līnija MON810), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1718)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/495/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu,

apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumu 98/294/EK par ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L., līnija MON810) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK (2) ir nolemts dot piekrišanu šā produkta laišanai tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumu 98/294/EK par ģenētiski modificētas kukurūzas (Zea mays L., līnija MON810) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK (2) ir nolemts dot piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.

| (2) | Francijas iestādes 1998. gada 3. augustā deva šādu piekrišanu. Piekrišana attiecas uz visiem produkta lietojumiem, proti, ievešanu, pārstrādi pārtikas un barības produktos un audzēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Francijas iestādes 1998. gada 3. augustā deva šādu piekrišanu. Piekrišana attiecas uz visiem produkta lietojumiem, proti, ievešanu, pārstrādi pārtikas un barības produktos un audzēšanu.

| (3) | Atbilstīgi 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, ar ko aizstāja Direktīvu 90/220/EEK (3), uz paziņojumu procedūrām par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kuras nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim, attiecas Direktīva 2001/18/EK. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, ar ko aizstāja Direktīvu 90/220/EEK (3), uz paziņojumu procedūrām par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kuras nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim, attiecas Direktīva 2001/18/EK.

| (4) | Austrija 1999. gada 2. jūnijā informēja Komisiju par tās lēmumu pagaidām aizliegt izmantot un pārdot kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, visiem lietojumiem un minēja šā lēmuma iemeslus atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Austrija 1999. gada 2. jūnijā informēja Komisiju par tās lēmumu pagaidām aizliegt izmantot un pārdot kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, visiem lietojumiem un minēja šā lēmuma iemeslus atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. panta 1. punktam.

| (5) | Produkti, kas iegūti no kukurūzas Zea mays L., līnija MON810 (pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kuras ražotas no kukurūzas miltiem, kukurūzas lipekļa, kukurūzas putraimiem, kukurūzas cietes, kukurūzas glikozes un kukurūzas eļļas, kas ražota no kukurūzas Zea mays L., līnija MON810), ir atļauti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (5). Uz šiem lietojumiem neattiecas Austrijas paziņotā drošības klauzula. |
| --- | --- |

(5)

Produkti, kas iegūti no kukurūzas Zea mays L., līnija MON810 (pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kuras ražotas no kukurūzas miltiem, kukurūzas lipekļa, kukurūzas putraimiem, kukurūzas cietes, kukurūzas glikozes un kukurūzas eļļas, kas ražota no kukurūzas Zea mays L., līnija MON810), ir atļauti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (5). Uz šiem lietojumiem neattiecas Austrijas paziņotā drošības klauzula.

| (6) | Augu zinātniskā komiteja 1999. gada 24. septembrī atzina, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav nekādu jaunu zinātnisku datu, kuri nebūtu ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā un kuru dēļ vajadzētu pārskatīt šīs komitejas sākotnējo atzinumu par šo produktu. |
| --- | --- |

(6)

Augu zinātniskā komiteja 1999. gada 24. septembrī atzina, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav nekādu jaunu zinātnisku datu, kuri nebūtu ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā un kuru dēļ vajadzētu pārskatīt šīs komitejas sākotnējo atzinumu par šo produktu.

| (7) | Austrija 2004. gada 9. janvārī, kā arī 2004. gada 9. un 17. februārī iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu savus valsts pasākumus attiecībā uz kukurūzu, līnija MON810. |
| --- | --- |

(7)

Austrija 2004. gada 9. janvārī, kā arī 2004. gada 9. un 17. februārī iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu savus valsts pasākumus attiecībā uz kukurūzu, līnija MON810.

| (8) | Lai izpildītu prasības, kas noteiktas Direktīvas 2001/18/EK 28. panta 1. punktā, Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EPNI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (6), saskaņā ar kuru tā aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas. |
| --- | --- |

(8)

Lai izpildītu prasības, kas noteiktas Direktīvas 2001/18/EK 28. panta 1. punktā, Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EPNI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (6), saskaņā ar kuru tā aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas.

| (9) | EPNI 2004. gada 8. jūlija atzinumā (7) teikts, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav jaunu zinātnisku datu, kuri varētu liecināt, ka vides riska novērtējums par kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, nav pareizs, pietiekami pamatojot šā produkta izmantošanas un tirdzniecības aizliegumu Austrijā. |
| --- | --- |

(9)

EPNI 2004. gada 8. jūlija atzinumā (7) teikts, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav jaunu zinātnisku datu, kuri varētu liecināt, ka vides riska novērtējums par kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, nav pareizs, pietiekami pamatojot šā produkta izmantošanas un tirdzniecības aizliegumu Austrijā.

| (10) | Tā kā šādos apstākļos nebija iemesla uzskatīt, ka produkts varētu kaitēt cilvēka veselībai vai videi, Komisija 2004. gada 29. novembrī iesniedza izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu saskaņā ar šīs direktīvas 30. panta 2. punktā noteikto kārtību, lēmuma projektu, kurā paredzēts, ka Austrijai jāatceļ tās pagaidu drošības pasākums. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā šādos apstākļos nebija iemesla uzskatīt, ka produkts varētu kaitēt cilvēka veselībai vai videi, Komisija 2004. gada 29. novembrī iesniedza izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu saskaņā ar šīs direktīvas 30. panta 2. punktā noteikto kārtību, lēmuma projektu, kurā paredzēts, ka Austrijai jāatceļ tās pagaidu drošības pasākums.

| (11) | Tomēr šī komiteja nesniedza atzinumu un saskaņā ar 5. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8), Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr šī komiteja nesniedza atzinumu un saskaņā ar 5. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8), Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem.

| (12) | Padome 2005. gada 24. jūnijā atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2005. gada 24. jūnijā atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.

| (13) | Padomes deklarācijā teikts, ka joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificētu kukurūzu, līnija MON810, un Komisija aicināta vākt papildu liecības par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir pamatoti Austrijas veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt – kas ir pagaidu piesardzības pasākums – tā laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tādam organismam joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām. |
| --- | --- |

(13)

Padomes deklarācijā teikts, ka joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificētu kukurūzu, līnija MON810, un Komisija aicināta vākt papildu liecības par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir pamatoti Austrijas veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt – kas ir pagaidu piesardzības pasākums – tā laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tādam organismam joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām.

| (14) | EPNI 2005. gada novembrī atkal apspriedās ar Komisiju jautājumā, vai ir jebkāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Jo īpaši EPNI tika aicināta ņemt vērā jebkurus jaunākos zinātniskos datus, kas parādītos pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem par šā ĢMO nekaitīgumu. |
| --- | --- |

(14)

EPNI 2005. gada novembrī atkal apspriedās ar Komisiju jautājumā, vai ir jebkāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Jo īpaši EPNI tika aicināta ņemt vērā jebkurus jaunākos zinātniskos datus, kas parādītos pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem par šā ĢMO nekaitīgumu.

| (15) | EPNI 2006. gada 29. marta atzinumā (9) secināts, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(15)

EPNI 2006. gada 29. marta atzinumā (9) secināts, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi.

| (16) | Atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, kurā paredzēts, ka Austrija atceļ savu drošības klauzulas pasākumu. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, kurā paredzēts, ka Austrija atceļ savu drošības klauzulas pasākumu.

| (17) | Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Vides padome 2006. gada 18. decembrī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Vides padome 2006. gada 18. decembrī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.

| (18) | Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu Direktīvā 2001/18/EK un norādīja, ka, veicot vides risku izvērtēšanu [...], vairāk ir jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās īpatnības Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu Direktīvā 2001/18/EK un norādīja, ka, veicot vides risku izvērtēšanu [...], vairāk ir jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās īpatnības Eiropas Savienībā.

| (19) | Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija iesniedza grozītu priekšlikumu, lai ņemtu vērā Padomes 2006. gada 18. decembra lēmumu, kas attiecas tikai uz Austrijas drošības klauzulas vides aspektiem, proti, audzēšanas aspektiem. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija iesniedza grozītu priekšlikumu, lai ņemtu vērā Padomes 2006. gada 18. decembra lēmumu, kas attiecas tikai uz Austrijas drošības klauzulas vides aspektiem, proti, audzēšanas aspektiem.

| (20) | Austrija sākusi vākt attiecīgās zinātniskās liecības par šiem aspektiem, ko Austrija pagaidām uzskata par pamatojumu drošības klauzulas saglabāšanai, jo īpaši atsaucoties uz iepriekš minētā Padomes lēmuma 3. apsvērumā norādītajām “atšķirīgajām lauksaimniecības struktūrām un reģionālajām ekoloģiskajām īpatnībām”. Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam Austrija tiek aicināta iesniegt Komisijai visus zinātniskos datus, ko tā savākusi, kā arī jaunu riska novērtējumu, tiklīdz tas būs pabeigts, un informēt par to visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(20)

Austrija sākusi vākt attiecīgās zinātniskās liecības par šiem aspektiem, ko Austrija pagaidām uzskata par pamatojumu drošības klauzulas saglabāšanai, jo īpaši atsaucoties uz iepriekš minētā Padomes lēmuma 3. apsvērumā norādītajām “atšķirīgajām lauksaimniecības struktūrām un reģionālajām ekoloģiskajām īpatnībām”. Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam Austrija tiek aicināta iesniegt Komisijai visus zinātniskos datus, ko tā savākusi, kā arī jaunu riska novērtējumu, tiklīdz tas būs pabeigts, un informēt par to visas dalībvalstis.

| (21) | Pamatojoties uz Austrijas iesniegumu un zinātnisko novērtējumu, Komisija atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam rīkosies attiecībā uz šiem Austrijas pasākuma aspektiem. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz Austrijas iesniegumu un zinātnisko novērtējumu, Komisija atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam rīkosies attiecībā uz šiem Austrijas pasākuma aspektiem.

| (22) | Kukurūzas Zea mays L., līnija MON810, pārtikas un barības nekaitīguma aspekti, uz ko attiecas piekrišana, kura dota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK (kura ietver ievešanu un pārstrādi), ir vienādi visā Eiropā, un EPNI tos ir novērtējusi un secinājusi, ka šis produkts nevar kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai. |
| --- | --- |

(22)

Kukurūzas Zea mays L., līnija MON810, pārtikas un barības nekaitīguma aspekti, uz ko attiecas piekrišana, kura dota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK (kura ietver ievešanu un pārstrādi), ir vienādi visā Eiropā, un EPNI tos ir novērtējusi un secinājusi, ka šis produkts nevar kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai.

| (23) | Komisijas priekšlikumā ņemti vērā tikai Austrijas aizlieguma pārtikas un barības aspekti, t. i., aizliegums ievest un pārstrādāt veselus graudus kā izejvielu turpmākai pārstrādei vai tiešai izmantošanai pārtikā vai barībā. |
| --- | --- |

(23)

Komisijas priekšlikumā ņemti vērā tikai Austrijas aizlieguma pārtikas un barības aspekti, t. i., aizliegums ievest un pārstrādāt veselus graudus kā izejvielu turpmākai pārstrādei vai tiešai izmantošanai pārtikā vai barībā.

| (24) | Šo apstākļu dēļ Austrijai jāatceļ drošības pasākumi vismaz attiecībā uz kukurūzas Zea mays L., līnija MON810, ievešanu un pārstrādi pārtikā un barībā. |
| --- | --- |

(24)

Šo apstākļu dēļ Austrijai jāatceļ drošības pasākumi vismaz attiecībā uz kukurūzas Zea mays L., līnija MON810, ievešanu un pārstrādi pārtikā un barībā.

| (25) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi neatbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu, un tādēļ Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par minētajiem pasākumiem. Saskaņā ar 5. panta 6. punktu Lēmumā 1999/468/EK Komisijai jāpieņem šie pasākumi, jo Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktā noteiktajā laikā Padome ne pieņēma ierosinātos pasākumus, ne arī iebilda pret tiem, |
| --- | --- |

(25)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi neatbilst atzinumam, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu, un tādēļ Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par minētajiem pasākumiem. Saskaņā ar 5. panta 6. punktu Lēmumā 1999/468/EK Komisijai jāpieņem šie pasākumi, jo Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktā noteiktajā laikā Padome ne pieņēma ierosinātos pasākumus, ne arī iebilda pret tiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Austrijas veiktie pasākumi, lai aizliegtu ievest un pārstrādāt pārtikas un barības produktos kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, ko atļauts laist tirgū ar Lēmumu 98/294/EK, nav pamatoti atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam.

2. pants

Austrijai vēlākais 20 dienas pēc paziņojuma saņemšanas attiecīgi jārīkojas, lai atceltu aizliegumu ievest un pārstrādāt pārtikas un barības produktos kukurūzu Zea mays L., līnija MON810.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 7. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/27/EK (OV L 81, 20.3.2008., 45. lpp.).

1

(2)  OV L 131, 5.5.1998., 32. lpp.

2

(3)  OV L 117, 8.5.1990., 15. lpp.

3

(4)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 298/2008 (OV L 97, 9.4.2008., 64. lpp.).

5

(6)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 202/2008 (OV L 60, 5.3.2008., 17. lpp.).

6

(7)  Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar Austrijas lūgumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam, EPNI Vēstnesis (2004.) 78, 1.–13.

7

EPNI Vēstnesis

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

(9)  Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma par ģenētiski modificētām lauksaimniecības kultūrām (Bt176 kukurūza, MON810 kukurūza, T25 kukurūza, Topas 19/2 eļļas rapsis un Ms1xRf1 eļļas rapsis), uz attiecas drošības klauzulas atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam, EPNI Vēstnesis (2006.) 338, 1.–15.

9

EPNI Vēstnesis

---

| 2.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 1. jūlijs),

ar ko ieceļ locekļus Komitejā zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/496/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2007. gada 19. decembra ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija ar 2006. gada 12. aprīļa Lēmumu 2006/286/EK (2) pēc Eiropas Zāļu aģentūras ieteikuma uz trim gadiem, sākot no 2006. gada 16.aprīļa, iecēla trīs locekļus Komitejā zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (turpmāk – “komiteja”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar 2006. gada 12. aprīļa Lēmumu 2006/286/EK (2) pēc Eiropas Zāļu aģentūras ieteikuma uz trim gadiem, sākot no 2006. gada 16.aprīļa, iecēla trīs locekļus Komitejā zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (turpmāk – “komiteja”).

| (2) | Divu locekļu pilnvaru termiņš beidzās attiecīgi 2006. gada decembrī (prof. Gianmartino Benzi) un 2007. gada augustā (dr. Julia Dunne). Tāpēc komitejā ir jāieceļ divi jauni locekļi. |
| --- | --- |

(2)

Divu locekļu pilnvaru termiņš beidzās attiecīgi 2006. gada decembrī (prof. Gianmartino Benzi) un 2007. gada augustā (dr. Julia Dunne). Tāpēc komitejā ir jāieceļ divi jauni locekļi.

| (3) | Eiropas Zāļu aģentūra ir ieteikusi izvirzīt divas personas. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Zāļu aģentūra ir ieteikusi izvirzīt divas personas.

| (4) | Komitejas locekļus ieceļ uz trim gadiem, sākot no 2008. gada 2. jūlija, |
| --- | --- |

(4)

Komitejas locekļus ieceļ uz trim gadiem, sākot no 2008. gada 2. jūlija,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Pēc Eiropas Zāļu aģentūras ieteikuma ar šo uz trim gadiem, sākot no 2008. gada 2. jūlija, par komitejas locekļiem ieceļ šīs personas:

| | Dr. János BORVENDÉG |
| --- | --- |

Dr. János BORVENDÉG

| | Bruno SEPODES |
| --- | --- |

Bruno SEPODES

Briselē, 2008. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 104, 13.4.2006., 54. lpp.

2

---