# Uradni list L 253/20.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 253 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5120. september 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 253

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5120. september 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/84/ES z dne 27. avgusta 2008 o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladil (Kodificirana različica) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/84/ES z dne 27. avgusta 2008 o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladil (Kodificirana različica) (
  1
  )

(Kodificirana različica) (
  1

1

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

DIREKTIVE

| 20.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/1

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/84/ES

z dne 27. avgusta 2008

o posebnih merilih čistosti aditivov za živila razen barvil in sladil

(Besedilo velja za EGP)

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (1), in zlasti člena 3(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 96/77/ES z dne 2. decembra 1996 o posebnih merilih čistosti za živila razen barvil in sladil (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 96/77/ES z dne 2. decembra 1996 o posebnih merilih čistosti za živila razen barvil in sladil (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Treba je vzpostaviti merila čistosti za vse aditive, ki niso barvila in sladila, navedenih v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil (4). |
| --- | --- |

(2)

Treba je vzpostaviti merila čistosti za vse aditive, ki niso barvila in sladila, navedenih v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/2/ES z dne 20. februarja 1995 o aditivih za živila razen barvil in sladil (4).

| (3) | Treba je upoštevati specifikacije in analizne metode za aditive, kakor so določeni v Codex Alimentarius, ki ga je pripravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive za živila (JECFA). |
| --- | --- |

(3)

Treba je upoštevati specifikacije in analizne metode za aditive, kakor so določeni v Codex Alimentarius, ki ga je pripravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive za živila (JECFA).

| (4) | Aditive za živila, če so pripravljeni s proizvodnimi postopki ali iz začetnih surovin, ki se bistveno razlikujejo od aditivov, ovrednotenih v Znanstvenem odboru za živila, ali če se razlikujejo od aditivov iz te direktive, je treba predložiti Evropski agenciji za varnost hrane v ovrednotenje varnosti s poudarkom na merilih čistosti. |
| --- | --- |

(4)

Aditive za živila, če so pripravljeni s proizvodnimi postopki ali iz začetnih surovin, ki se bistveno razlikujejo od aditivov, ovrednotenih v Znanstvenem odboru za živila, ali če se razlikujejo od aditivov iz te direktive, je treba predložiti Evropski agenciji za varnost hrane v ovrednotenje varnosti s poudarkom na merilih čistosti.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem Odbora za za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem Odbora za za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (6) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv določenih v Prilogi II, Del B – |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv določenih v Prilogi II, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Merila čistosti iz člena 3(3)(a) Direktive 89/107/EGS za aditive za živila razen barvil in sladil so, kakor je navedeno v Direktivi 95/2/ES, določena v Prilogi I k tej direktivi.

Člen 2

Direktiva 96/77/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v Prilogi II, Del A, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo, se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 3

Direktiva začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. avgusta 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 40, 11.2.1989, str. 27.

1

(2)  UL L 339, 30.12.1996, str. 1.

2

(3)  Glej Prilogo II, Del A.

3

(4)  UL L 61, 18.3.1995, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Etilenoksida ni dovoljeno uporabljati za sterilizacijo aditivov za živila.

E 170 (i) KALCIJEV KARBONAT

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi k Direktivi Komisije 95/45/ES (1).

E 200 SORBINSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Sorbinska kislina |
| trans, trans-2,4-heksadienojska kislina |
| Einecs | 203-768-7 |
| Kemijska formula | C6H8O2 |
| Molekulska masa | 112,12 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvne iglice ali bel, sipek prah, rahlega značilnega vonja, barva se po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni. |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Sorbinska kislina

trans, trans-2,4-heksadienojska kislina

Einecs

203-768-7

Kemijska formula

C6H8O2

Molekulska masa

112,12

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvne iglice ali bel, sipek prah, rahlega značilnega vonja, barva se po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni.

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Med 133 oC in 135 oC po 4-urnem sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Spektrometrija |
| --- | --- |

B.

Spektrometrija

Izopropanolna raztopina (1 s 4 000 000) ima absorpcijski maksimum pri 254 ± 2 nm.

| C. | Pozitivna reakcija na dvojne vezi |
| --- | --- |

C.

Pozitivna reakcija na dvojne vezi

| D. | Točka sublimacije |
| --- | --- |

D.

Točka sublimacije

80 oC

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 0,5 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 %

Aldehidi

Ne več kakor 0,1 % (kot formaldehid)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 202 KALIJEV SORBAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev sorbat |
| Kalijev (E, E)-heksa-2,4-dienoat |
| Kalijeva sol trans, trans-2,4-heksadienojske kisline |
| Einecs | 246-376-1 |
| Kemijska formula | C6H7O2K |
| Molekulska masa | 150,22 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični prah, ki po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni barve. |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja sorbinske kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 133 oC do 135 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev sorbat

Kalijev (E, E)-heksa-2,4-dienoat

Kalijeva sol trans, trans-2,4-heksadienojske kisline

Einecs

246-376-1

Kemijska formula

C6H7O2K

Molekulska masa

150,22

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah, ki po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni barve.

Identifikacija

A.

Območje taljenja sorbinske kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 133 oC do 135 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Pozitivni reakciji na kalij in na dvojne vezi |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na kalij in na dvojne vezi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % (105 oC, 3 ure)

Kislost ali alkalnost

Ne več kakor približno 1,0 % (kot sorbinska kislina ali K2CO3)

Aldehidi

Ne več kakor 0,1 % (kot formaldehid)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 203 KALCIJEV SORBAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev sorbat |
| Kalcijeve soli trans, trans-2,4-heksadienojske kisline |
| Einecs | 231-321-6 |
| Kemijska formula | C12H14O4Ca |
| Molekulska masa | 262,32 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben, bel kristalinični prah, ki po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni barve |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja sorbinske kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 133 oC do 135 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev sorbat

Kalcijeve soli trans, trans-2,4-heksadienojske kisline

Einecs

231-321-6

Kemijska formula

C12H14O4Ca

Molekulska masa

262,32

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Droben, bel kristalinični prah, ki po 90-minutnem segrevanju pri 105 oC ne spremeni barve

Identifikacija

A.

Območje taljenja sorbinske kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 133 oC do 135 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Pozitivni reakciji na kalcij in na dvojne vezi |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na kalcij in na dvojne vezi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % s sušenjem z vakuumom štiri ure v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

Aldehidi

Ne več kakor 0,1 % (kot formaldehid)

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 210 BENZOJEVA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Benzojeva kislina |
| Benzenkarboksilna kislina |
| Fenilkarboksilna kislina |
| Einecs | 200-618-2 |
| Kemijska formula | C7H6O2 |
| Molekulska masa | 122,12 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Benzojeva kislina

Benzenkarboksilna kislina

Fenilkarboksilna kislina

Einecs

200-618-2

Kemijska formula

C7H6O2

Molekulska masa

122,12

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja

121,5 oC do 123,5 oC

| B. | Pozitivni preskus sublimacije in reakcija na benzoat |
| --- | --- |

B.

Pozitivni preskus sublimacije in reakcija na benzoat

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % po 3-urnem sušenju nad žvepleno kislino

pH

Okoli 4 (raztopina v vodi)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

Klorirane organske spojine

Ne več kakor 0,07 %, izraženo kot klorid, kar ustreza 0,3 %, izraženo kot monoklorbenzojeva kislina

Lahko oksidirajoče snovi

100 ml vode dodamo 1,5 ml žveplene kisline, segrejemo do vrelišča in po kapljicah dodajamo 0,1 N KMnO4 tako dolgo, da je rožnata barva obstojna 30 sekund. 1 g vzorca, stehtanega natančno na mg, raztopimo v segreti raztopini in titriramo z 0,1 N KMnO4 do rožnate barve, obstojne 15 sekund. Porabili naj ne bi več kakor 0,5 ml

Lahko karbonizirajoče snovi

Hladna raztopina 0,5 g benzojeve kisline v 5 ml 94,5 % do 95,5 % žveplene kisline se ne sme obarvati močneje kakor referenčna obarvana raztopina, ki vsebuje 0,2 ml kobaltovega klorida TSC (3), 0,3 ml feriklorida TSC (4), 0,1 ml bakrovega sulfata TSC (5) in 4,4 ml vode

Policiklične kisline

Po postopnem nakisanju nevtralne raztopine benzojeve kisline prva oborina ne sme imeti tališča različnega od benzojeve kisline

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 211 NATRIJEV BENZOAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev benzoat |
| Natrijeva sol benzenkarboksilne kisline |
| Natrijeva sol fenilkarboksilne kisline |
| Einecs | 208-534-8 |
| Kemijska formula | C7H5O2Na |
| Molekulska masa | 144,11 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 % C7H5O2Na po 4-urnem sušenju pri 105 oC |
| Opis | Bel kristalinični prah ali zrnje, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev benzoat

Natrijeva sol benzenkarboksilne kisline

Natrijeva sol fenilkarboksilne kisline

Einecs

208-534-8

Kemijska formula

C7H5O2Na

Molekulska masa

144,11

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % C7H5O2Na po 4-urnem sušenju pri 105 oC

Opis

Bel kristalinični prah ali zrnje, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, težko topen v etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Območje taljenja benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, med 121,5 oC in 123,5 oC po sušenju v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| C. | Pozitivni preskus na benzoat in na natrij |
| --- | --- |

C.

Pozitivni preskus na benzoat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,5 % po 4-urnem sušenju pri 105 oC

Lahko oksidirajoče snovi

100 ml vode dodamo 1,5 ml žveplene kisline, segrejemo do vrelišča in po kapljicah dodajamo 0,1 N KMnO4 toliko časa, da je rožnata barva obstojna 30 sekund. 1 g vzorca, stehtanega do mg natančno, raztopimo v segreti raztopini in titriramo z 0,1 N KMnO4 do rožnate barve, obstojne 15 sekund. Porabili naj ne bi več kakor 0,5 ml

Policiklične kisline

Po postopnem nakisanju nevtralne raztopine natrijevega benzoata prva oborina ne sme imeti območja taljenja različnega od benzojeve kisline.

Klorirane organske spojine

Ne več kakor 0,06 %, izraženo kot klorid, kar ustreza 0,25 %, izraženo kot monoklorobenzojeva kislina

Stopnja kislosti ali alkalnosti

Za nevtralizacijo 1 g natrijevega benzoata, v prisotnosti fenolftaleina, ne smemo porabiti več kakor 0,25 ml 0,1 N NaOH ali 0,1 N HCl

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 212 KALIJEV BENZOAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev benzoat |
| Kalijeva sol benzenkarboksilne kisline |
| Kalijeva sol fenilkarboksilne kisline |
| Einecs | 209-481-3 |
| Kemijska formula | C7H5KO2.3H2O |
| Molekulska masa | 214,27 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % C7H5KO2 po sušenju pri 105 oC do konstantne mase |
| Opis | Bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, od 121,5 oC do 123,5 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev benzoat

Kalijeva sol benzenkarboksilne kisline

Kalijeva sol fenilkarboksilne kisline

Einecs

209-481-3

Kemijska formula

C7H5KO2.3H2O

Molekulska masa

214,27

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % C7H5KO2 po sušenju pri 105 oC do konstantne mase

Opis

Bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, od 121,5 oC do 123,5 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Pozitivni reakciji na benzoat in na kalij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na benzoat in na kalij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 26,5 %, s sušenjem pri 105 oC

Klorirane organske spojine

Ne več kakor 0,06 %, izraženo kot klorid, kar ustreza 0,25 %, izraženo kot monoklorbenzojeva kislina

Lahko oksidirajoče snovi

100 ml vode dodamo 1,5 ml žveplene kisline, segrejemo do vrelišča in po kapljicah dodajamo 0,1 N KMnO4 toliko časa, da je rožnata barva obstojna 30 sekund. 1 g vzorca, stehtanega do mg natančno, raztopimo v segreti raztopini in titriramo z 0,1 N KMnO4 do rožnate barve, obstojne 15 sekund. Porabili naj ne bi več kakor 0,5 ml

Lahko karbonizirajoče snovi

Hladna raztopina 0,5 g benzojeve kisline in 5 ml 94,5 % do 95,5 % žveplene kisline se ne sme obarvati močneje od referenčne raztopine, ki vsebuje 0,2 ml kobaltovega klorida TSC, 0,3 ml feriklorida TSC, 0,1 ml bakrovega sulfata TSC in 4,4 ml vode

Policiklične kisline

Po postopnem nakisanju nevtralne raztopine kalijevega benzoata se območje taljenja prve oborine ne sme razlikovati od benzojeve kisline

Stopnja kislosti ali alkalnosti

Za nevtralizacijo 1 g kalijevega benzoata, v prisotnosti fenolftaleina, ne smemo porabiti več kakor 0,25 ml 0,1 N NaOH ali 0,1 N HCl

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 213 KALCIJEV BENZOAT

| Sopomenke | Monokalcijev benzoat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev benzoat |
| Kalcijev dibenzoat |
| Einecs | 218-235-4 |
| Kemijska formula | Brezvodni: | C14H10O4Ca |
| Monohidrat: | C14H10O4Ca·H2O |
| Trihidrat: | C14H10O4Ca·3H2O |
| Molekulska masa | Brezvodni: | 282,31 |
| Monohidrat: | 300,32 |
| Trihidrat: | 336,36 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % po sušenju pri 105 oC |
| Opis | Beli ali brezbarvni kristali ali bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 121,5 oC do 123,5 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom |

Sopomenke

Monokalcijev benzoat

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev benzoat

Kalcijev dibenzoat

Einecs

218-235-4

Kemijska formula

Brezvodni:

C14H10O4Ca

Monohidrat:

C14H10O4Ca·H2O

Trihidrat:

C14H10O4Ca·3H2O

Molekulska masa

Brezvodni:

282,31

Monohidrat:

300,32

Trihidrat:

336,36

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % po sušenju pri 105 oC

Opis

Beli ali brezbarvni kristali ali bel prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana, je od 121,5 oC do 123,5 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Pozitivni reakciji na benzoat in na kalcij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na benzoat in na kalcij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 17,5 %, določeno s sušenjem pri 105 oC do konstantne mase

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,3 %

Klorirane organske spojine

Ne več kakor 0,06 %, izraženo kot klorid, kar ustreza 0,25 %, izraženo kot monoklorobenzojeva kislina

Lahko oksidirajoče snovi

100 ml vode dodamo 1,5 ml žveplene kisline, segrejemo do vrelišča in po kapljicah dodajamo 0,1 N KMnO4 toliko časa, da je rožnata barva obstojna 30 sekund. 1 g vzorca, stehtanega do mg natančno, raztopimo v segreti raztopini in titriramo z 0,1 N KMnO4 do rožnate barve, ki je obstojna 15 sekund. Potrebovali naj ne bi več kakor 0,5 ml

Lahko karbonizirajoče snovi

Hladna raztopina 0,5 g benzojeve kisline in 5 ml 94,5 % do 95,5 % žveplene kisline se ne sme obarvati močneje od referenčne raztopine, ki vsebuje 0,2 ml kobaltovega klorida TSC, 0,3 ml feriklorida TSC, 0,1 ml bakrovega sulfata TSC in 4,4 ml vode

Policiklične kisline

Po postopnem nakisanju (nevtralizirane) raztopine kalcijevega benzoata se območje taljenja prve oborine ne sme razlikovati od območja taljenja benzojeve kisline

Stopnja kislosti ali alkalnosti

Za nevtralizacijo 1 g kalcijevega benzoata, v prisotnosti fenolftaleina, se ne sme porabiti več kakor 0,25 ml 0,1 N NaOH ali 0,1 N HCl

Fluor

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 214 ETIL-p-HIDROKSIBENZOAT

| Sopomenke | Etilparaben |
| --- | --- |
| Etil-p-oxybenzoat |
| Definition | |
| Kemijsko ime | Etil-p-hidroksibenzoat |
| Etilester p-hidroksibenzojeve kisline |
| Einecs | 204-399-4 |
| Kemijska formula | C9H10O3 |
| Molekulska masa | 166,8 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,5 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC |
| Opis | Majhni, brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Etilparaben

Etil-p-oxybenzoat

Definition

Kemijsko ime

Etil-p-hidroksibenzoat

Etilester p-hidroksibenzojeve kisline

Einecs

204-399-4

Kemijska formula

C9H10O3

Molekulska masa

166,8

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,5 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC

Opis

Majhni, brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

115 oC in 118 oC

| B. | Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat

Območje taljenja p-benzojeve kisline, ki jo izoliramo z nakisanjem in ni prekristalizirana: med 213 oC in 217 oC po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| C. | Pozitivna reakcija na alkohol |
| --- | --- |

C.

Pozitivna reakcija na alkohol

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

p-hidroksibenzojeva in salicilna kislina

Ne več kakor 0,35 %, izraženo kot p-hidroksibenzojeva kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 215 NATRIJEV ETIL-p-HIDROKSIBENZOAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev etil-p-hidroksibenzoat |
| Natrijeva spojina etilestra p-hidroksibenzojeve kisline |
| Einecs | 252-487-6 |
| Kemijska formula | C9H9O3Na |
| Molekulska masa | 188,8 |
| Vsebnost | Vsebnost etilestra p-hidroksibenzojeve kisline ne manj kakor 83 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel, kristalinični, higroskopski prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev etil-p-hidroksibenzoat

Natrijeva spojina etilestra p-hidroksibenzojeve kisline

Einecs

252-487-6

Kemijska formula

C9H9O3Na

Molekulska masa

188,8

Vsebnost

Vsebnost etilestra p-hidroksibenzojeve kisline ne manj kakor 83 %, računano na suho snov

Opis

Bel, kristalinični, higroskopski prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Med 115 oC in 118 oC, po sušenju z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

| B. | Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat

Območje taljenja p-benzojeve kisline, izolirane iz vzorca z nakisanjem, je med 213 oC in 217 oC.

| C. | Pozitivna reakcija na natrij |
| --- | --- |

C.

Pozitivna reakcija na natrij

| D. | pH 0,1 % vodne raztopine mora biti med 9,9 in 10,3. |
| --- | --- |

D.

pH 0,1 % vodne raztopine mora biti med 9,9 in 10,3.

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 5 %, s sušenjem z vakuumom v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom

Sulfatni pepel

37 do 39 %

p-hidroksibenzojeva in salicilna kislina

Ne več kakor 0,35 %, izraženo kot p-hidroksibenzojeva kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 218 METIL-p-HIDROKSIBENZOAT

| Sopomenke | Metilparaben |
| --- | --- |
| Metil-p-oksibenzoat |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Metil-p-hidroksibenzoat |
| Metilester p-hidroksibenzojeve kisline |
| Einecs | 243-171-5 |
| Kemijska formula | C8H8O3 |
| Molekulska masa | 152,15 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC |
| Opis | Majhni, brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Metilparaben

Metil-p-oksibenzoat

Definicija

Kemijsko ime

Metil-p-hidroksibenzoat

Metilester p-hidroksibenzojeve kisline

Einecs

243-171-5

Kemijska formula

C8H8O3

Molekulska masa

152,15

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC

Opis

Majhni, brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

125 oC in 128 oC

| B. | Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na p-hidroksibenzoat

Območje taljenja p-benzojeve kisline, izolirane iz vzorca, je med 213 oC in 217 oC po 2-urnem sušenju pri 80 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % po 2-urnem sušenju pri 80 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

p-hidroksibenzojeva in salicilna kislina

Ne več kakor 0,35 %, izraženo kot p-hidroksibenzojeva kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 219 NATRIJEV METIL-p-HIDROKSIBENZOAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev metil-p-hidroksibenzoat |
| Natrijeva spojina metilestra p-hidroksibenzojeve kisline |
| Kemijska formula | C8H7O3Na |
| Molekulska masa | 174,15 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel higroskopski prah |
| Identifikacija | |
| A. | Bela oborina, ki nastane z nakisanjem s klorovodikovo kislino 10 % (m/v) vodne raztopine natrijevega metil-p-hidroksibenzoata (z lakmusovim papirjem kot indikatorjem), ko jo speremo z vodo in dve uri sušimo pri 80 oC, ima območje taljenja med 125 oC in 128 oC |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev metil-p-hidroksibenzoat

Natrijeva spojina metilestra p-hidroksibenzojeve kisline

Kemijska formula

C8H7O3Na

Molekulska masa

174,15

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Bel higroskopski prah

Identifikacija

A.

Bela oborina, ki nastane z nakisanjem s klorovodikovo kislino 10 % (m/v) vodne raztopine natrijevega metil-p-hidroksibenzoata (z lakmusovim papirjem kot indikatorjem), ko jo speremo z vodo in dve uri sušimo pri 80 oC, ima območje taljenja med 125 oC in 128 oC

| B. | Pozitivna reakcija na natrij |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na natrij

| C. | pH 0,1 % raztopine v vodi brez ogljikovega dioksida ne manj kakor 9,7 in ne več kakor 10,3 |
| --- | --- |

C.

pH 0,1 % raztopine v vodi brez ogljikovega dioksida ne manj kakor 9,7 in ne več kakor 10,3

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 5 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Od 40 % do 44,5 %, računano na suho snov

p-hidroksibenzojeva kislina in salicilna kislina

Ne več kakor 0,35 %, izraženo kot p-hidroksibenzojeva kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 220 ŽVEPLOV DIOKSID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Žveplov dioksid |
| Anhidrid žveplove IV kisline |
| Einecs | 231-195-2 |
| Kemijska formula | SO2 |
| Molekulska masa | 64,07 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin močnega, ostrega, dušečega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na snovi z žveplom |

Definicija

Kemijsko ime

Žveplov dioksid

Anhidrid žveplove IV kisline

Einecs

231-195-2

Kemijska formula

SO2

Molekulska masa

64,07

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin močnega, ostrega, dušečega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na snovi z žveplom

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 0,05 %

Nehlapni ostanek

Ne več kakor 0,01 %

Žveplov trioksid

Ne več kakor 0,1 %

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg

Drugi plini, ki jih v zraku običajno ni

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 221 NATRIJEV SULFIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev sulfit (brezvoden ali heptahidrat) |
| Einecs | 231-821-4 |
| Kemijska formula | Brezvodni: | Na2SO3 |
| Heptahidrat: | Na2SO3 7H2O |
| Molekulska masa | Brezvodni: | 126,04 |
| Heptahidrat: | 252,16 |
| Vsebnost | Brezvodni: | ne manj kakor 95 % Na2SO3 in ne manj kakor 48 % SO2 |
| Heptahidrat: | ne manj kakor 48 % Na2SO3 in ne manj kakor 24 % SO2 |
| Opis | Bel, kristalinični prah ali brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev sulfit (brezvoden ali heptahidrat)

Einecs

231-821-4

Kemijska formula

Brezvodni:

Na2SO3

Heptahidrat:

Na2SO3 7H2O

Molekulska masa

Brezvodni:

126,04

Heptahidrat:

252,16

Vsebnost

Brezvodni:

ne manj kakor 95 % Na2SO3 in ne manj kakor 48 % SO2

Heptahidrat:

ne manj kakor 48 % Na2SO3 in ne manj kakor 24 % SO2

Opis

Bel, kristalinični prah ali brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij

| B. | pH 10 % raztopine (brezvodni) ali 20 % raztopine (heptahidrat) med 8,5 in 11,5 |
| --- | --- |

B.

pH 10 % raztopine (brezvodni) ali 20 % raztopine (heptahidrat) med 8,5 in 11,5

Čistost

Tiosulfat

Ne več kakor 0,1 %, računano na vsebnost SO2

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 222 NATRIJEV BISULFIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev bisulfit |
| Natrijev hidrogensulfit |
| Einecs | 231-921-4 |
| Kemijska formula | NaHSO3 v vodni raztopini |
| Molekulska masa | 104,06 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 32 % NaHSO3 (m/m) |
| Opis | Bistra, brezbarvna do rumena raztopina |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev bisulfit

Natrijev hidrogensulfit

Einecs

231-921-4

Kemijska formula

NaHSO3 v vodni raztopini

Molekulska masa

104,06

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 32 % NaHSO3 (m/m)

Opis

Bistra, brezbarvna do rumena raztopina

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij

| B. | pH 10 % vodne raztopine med 2,5 in 5,5 |
| --- | --- |

B.

pH 10 % vodne raztopine med 2,5 in 5,5

Čistost

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg Na2SO3, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 223 NATRIJEV METABISULFIT

| Sopomenke | Pirosulfit |
| --- | --- |
| Natrijev pirosulfit |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev disulfit |
| Dinatrijev pentaoksodisulfat |
| Einecs | 231-673-0 |
| Kemijska formula | Na2S2O5 |
| Molekulska masa | 190,11 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % Na2S2O5 in ne manj kakor 64 % SO2 |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij |

Sopomenke

Pirosulfit

Natrijev pirosulfit

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev disulfit

Dinatrijev pentaoksodisulfat

Einecs

231-673-0

Kemijska formula

Na2S2O5

Molekulska masa

190,11

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % Na2S2O5 in ne manj kakor 64 % SO2

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na natrij

| B. | pH 10 % vodne raztopine med 4,0 in 5,5 |
| --- | --- |

B.

pH 10 % vodne raztopine med 4,0 in 5,5

Čistost

Tiosulfat

Ne več kakor 0,1 %, računano na vsebnost SO2

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 224 KALIJEV METABISULFIT

| Sopomenke | Kalijev pirosulfit |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev disulfit |
| Kalijev pentaoksodisulfat |
| Einecs | 240-795-3 |
| Kemijska formula | K2S2O5 |
| Molekulska masa | 222,33 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 90 % K2S2O5 in ne manj kakor 51 % SO2, preostali del je skoraj vse kalijev sulfat |
| Opis | Brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na kalij |

Sopomenke

Kalijev pirosulfit

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev disulfit

Kalijev pentaoksodisulfat

Einecs

240-795-3

Kemijska formula

K2S2O5

Molekulska masa

222,33

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 90 % K2S2O5 in ne manj kakor 51 % SO2, preostali del je skoraj vse kalijev sulfat

Opis

Brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na kalij

Čistost

Tiosulfat

Ne več kakor 0,1 %, računano na vsebnost SO2

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 226 KALCIJEV SULFIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev sulfit |
| Einecs | 218-235-4 |
| Kemijska formula | CaSO3·2H2O |
| Molekulska masa | 156,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % CaSO3·2H2O in ne manj kakor 39 % SO2 |
| Opis | Beli kristali ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na kalcij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev sulfit

Einecs

218-235-4

Kemijska formula

CaSO3·2H2O

Molekulska masa

156,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % CaSO3·2H2O in ne manj kakor 39 % SO2

Opis

Beli kristali ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na kalcij

Čistost

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 227 KALCIJEV BISULFIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev bisulfit |
| Kalcijev hidrogensulfit |
| Einecs | 237-423-7 |
| Kemijska formula | Ca(HSO3)2 |
| Molekulska masa | 202,22 |
| Vsebnost | 6 do 8 % (m/v) žveplovega dioksida in 2,5 do 3,5 % (m/v) kalcijevega dioksida, kar ustreza 10 do 14 % (m/v) kalcijevega bisulfita [Ca(HSO3)2] |
| Opis | Bistra, zelenkasto rumena vodna raztopina z izrazitim vonjem po žveplovem dioksidu |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na kalcij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev bisulfit

Kalcijev hidrogensulfit

Einecs

237-423-7

Kemijska formula

Ca(HSO3)2

Molekulska masa

202,22

Vsebnost

6 do 8 % (m/v) žveplovega dioksida in 2,5 do 3,5 % (m/v) kalcijevega dioksida, kar ustreza 10 do 14 % (m/v) kalcijevega bisulfita [Ca(HSO3)2]

Opis

Bistra, zelenkasto rumena vodna raztopina z izrazitim vonjem po žveplovem dioksidu

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na kalcij

Čistost

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 228 KALIJEV BISULFIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev bisulfit |
| Kalijev hidrogensulfit |
| Einecs | 231-870-1 |
| Kemijska formula | KHSO3 v vodni raztopini |
| Molekulska masa | 120,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 280 g KHSO3 na liter (ali 150 g SO2 na liter) |
| Opis | Bistra, brezbarvna vodna raztopina |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sulfit in na kalij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev bisulfit

Kalijev hidrogensulfit

Einecs

231-870-1

Kemijska formula

KHSO3 v vodni raztopini

Molekulska masa

120,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 280 g KHSO3 na liter (ali 150 g SO2 na liter)

Opis

Bistra, brezbarvna vodna raztopina

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sulfit in na kalij

Čistost

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Selen

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na vsebnost SO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 230 BIFENIL

| Sopomenke | Difenil |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | 1,1'-bifenil |
| Fenilbenzen |
| Einecs | 202-163-5 |
| Kemijska formula | C12H10 |
| Molekulska masa | 154,20 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,8 % |
| Opis | Bela ali bledo rumena do rumenkasto rjava kristalinična trdna snov, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Difenil

Definicija

Kemijsko ime

1,1'-bifenil

Fenilbenzen

Einecs

202-163-5

Kemijska formula

C12H10

Molekulska masa

154,20

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,8 %

Opis

Bela ali bledo rumena do rumenkasto rjava kristalinična trdna snov, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

68,5 oC do 70,5 oC

| B. | Območje destilacije |
| --- | --- |

B.

Območje destilacije

V celoti destilira na območju 2,5 oC med 252,5 oC in 257,5 oC

Čistost

Benzen

Ne več kakor 10 mg/kg

Aromatski amini

Ne več kakor 2 mg/kg (kot anilin)

Derivati fenola

Ne več kakor 5 mg/kg (kot fenol)

Lahko karbonizirajoče snovi

Hladna raztopina 0,5 g bifenila in 5 ml 94,5 % do 95,5 % žveplene kisline se ne sme obarvati močneje od referenčne tekočine, ki vsebuje 0,2 ml kobaltovega klorida TSC, 0,3 ml feriklorida TSC, 0,1 ml bakrovega sulfata TSC in 4,4 ml vode

Terfenil in višji polifenilderivati

Ne več kakor 0,2 %

Policiklični aromatski ogljikovodiki

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 231 ORTOFENILFENOL

| Sopomenke | Ortoksenol |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | (1,1'-bifenil)-2-ol |
| 2-hidroksidifenil |
| o-hidroksidifenil |
| Einecs | 201-993-5 |
| Kemijska formula | C12H10O |
| Molekulska masa | 170,20 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % |
| Opis | Bel ali rahlo rumenkast kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Ortoksenol

Definicija

Kemijsko ime

(1,1'-bifenil)-2-ol

2-hidroksidifenil

o-hidroksidifenil

Einecs

201-993-5

Kemijska formula

C12H10O

Molekulska masa

170,20

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %

Opis

Bel ali rahlo rumenkast kristalinični prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja

56 oC do 58 oC

| B. | Pozitivna reakcija na fenolat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na fenolat

Etanolna raztopina (1 g v 10 ml) se po dodatku 10 % raztopine feriklorida obarva zeleno

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

Difenileter

Ne več kakor 0,3 %

p-fenilfenol

Ne več kakor 0,1 %

1-naftol

Ne več kakor 0,01 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 232 NATRIJEV ORTOFENILFENOL

| Sopomenke | Natrijev ortofenilfenat |
| --- | --- |
| Natrijeva sol o-fenilfenola |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev ortofenilfenol |
| Einecs | 205-055-6 |
| Kemijska formula | C12H9ONa·4H2O |
| Molekulska masa | 264,26 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97 % C12H9ONa·4H2O |
| Opis | Bel ali rahlo rumenkast kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na fenolat in na natrij |

Sopomenke

Natrijev ortofenilfenat

Natrijeva sol o-fenilfenola

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev ortofenilfenol

Einecs

205-055-6

Kemijska formula

C12H9ONa·4H2O

Molekulska masa

264,26

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97 % C12H9ONa·4H2O

Opis

Bel ali rahlo rumenkast kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na fenolat in na natrij

| B. | Območje taljenja ortofenilfenola, ki ga izoliramo iz vzorca z nakisanjem in ni prekristaliziran ter je sušen v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom, je od 56 oC do 58 oC |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja ortofenilfenola, ki ga izoliramo iz vzorca z nakisanjem in ni prekristaliziran ter je sušen v eksikatorju z žvepleno kislino kot sušilnim sredstvom, je od 56 oC do 58 oC

| C. | pH 2 % vodne raztopine mora biti med 11,1 in 11,8 |
| --- | --- |

C.

pH 2 % vodne raztopine mora biti med 11,1 in 11,8

Čistost

Difenileter

Ne več kakor 0,3 %

ρ-fenilfenol

Ne več kakor 0,1 %

1-naftol

Ne več kakor 0,01 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 233 TIABENDAZOL

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | 4-(2-benzimidazolil)tiazol |
| 2-(4-tiazolil)-1H-benzimidazol |
| Einecs | 205-725-8 |
| Kemijska formula | C10H7N3S |
| Molekulska masa | 201,26 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

4-(2-benzimidazolil)tiazol

2-(4-tiazolil)-1H-benzimidazol

Einecs

205-725-8

Kemijska formula

C10H7N3S

Molekulska masa

201,26

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bel ali skoraj bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

296 oC do 303 oC

| B. | Spektrometrija |
| --- | --- |

B.

Spektrometrija

Absorpcijski maksimum v 0,1 N HCl (0,0005 % m/v) pri 302 nm, 258 nm in 243 nm

Formula

Formula

Formula

Absorpcijsko razmerje 243 nm/302 nm = 0,47 do 0,53

Absorpcijsko razmerje 258 nm/302 nm = 0,14 do 0,18

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 0,5 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 %

Selen

Ne več kakor 3 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 234 NISIN

| Definicija | Nisin je sestavljen iz več zelo podobnih polipeptidov, ki jih proizvajajo naravne sorte Streptococcus lactis, Lancefield skupina N |
| --- | --- |
| Einecs | 215-807-5 |
| Kemijska formula | C143H230N42O37S7 |
| Molekulska masa | 3 354 ,12 |
| Vsebnost | Koncentrat nisina vsebuje ne manj kakor 900 enot na mg v zmesi nemastnih trdnih snovi mleka in najmanjša vsebnost natrijevega klorida je 50 %. |
| Opis | Bel prah |
| Čistost | |
| Izguba pri sušenju | Ne več kakor 3 %, ko ga pri 102 oC do 103 oC sušimo do konstantne mase |
| Arzen | Ne več kakor 1 mg/kg |
| Svinec | Ne več kakor 5 mg/kg |
| Živo srebro | Ne več kakor 1 mg/kg |
| Težke kovine (kot Pb) | Ne več kakor 10 mg/kg |

Definicija

Nisin je sestavljen iz več zelo podobnih polipeptidov, ki jih proizvajajo naravne sorte Streptococcus lactis, Lancefield skupina N

Einecs

215-807-5

Kemijska formula

C143H230N42O37S7

Molekulska masa

3 354 ,12

Vsebnost

Koncentrat nisina vsebuje ne manj kakor 900 enot na mg v zmesi nemastnih trdnih snovi mleka in najmanjša vsebnost natrijevega klorida je 50 %.

Opis

Bel prah

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 3 %, ko ga pri 102 oC do 103 oC sušimo do konstantne mase

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 235 NATAMICIN

| Sopomenke | Pimaricin |
| --- | --- |
| Definicija | Natamicin je fungicid polienmakrolidne skupine, proizvajajo ga naravne sorte Streptomyces natalensis ali Streptococcus lactis. |
| Einecs | 231-683-5 |
| Kemijska formula | C33H47O13N |
| Molekulska masa | 665,74 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel do kremasto bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Barvna reakcija |

Sopomenke

Pimaricin

Definicija

Natamicin je fungicid polienmakrolidne skupine, proizvajajo ga naravne sorte Streptomyces natalensis ali Streptococcus lactis.

Einecs

231-683-5

Kemijska formula

C33H47O13N

Molekulska masa

665,74

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov

Opis

Bel do kremasto bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Barvna reakcija

Če na ploščici nekaj kristalov natamicina pokapljamo s:

| — | koncentrirano klorovodikovo kislino, se razvije modra barva, |
| --- | --- |

—

koncentrirano klorovodikovo kislino, se razvije modra barva,

| — | koncentrirano fosforno kislino, se razvije zelena barva, |
| --- | --- |

—

koncentrirano fosforno kislino, se razvije zelena barva,

ki se po nekaj minutah spremenita v bledo rdečo

| B. | Spektrometrija |
| --- | --- |

B.

Spektrometrija

0,0005 % raztopina m/v v 1-odstotni raztopini ocetne kisline v metanolu ima absorpcijske maksimume pri približno 290 nm, 303 nm in 318 nm, prevoj pri okoli 280 nm in minimume pri okoli 250 nm, 295,5 nm in 311 nm.

| C. | pH |
| --- | --- |

C.

pH

5,5 do 7,5 (1 % m/v raztopine v predhodno nevtralizirani zmesi 20 delov dimetilformamida in 80 delov vode)

| D. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

D.

Specifična sučnost

[α] D
  20 = + 250 o do + 295 o (1 % m/v raztopina v ledocetni kislini pri 20 oC, računano na suho snov)

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 8 % (nad P2O5 v vakuumu pri 60 oC do konstantne mase)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Mikrobiološka merila: skupno število živih mikroorganizmov

Ne več kakor 100/g

E 239 HEKSAMETILENTETRAMIN

| Sopomenke | Heksamin |
| --- | --- |
| Metenamin |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | 1,3,5,7-tetraazatriciklo[3.3.1.13,7]-dekan, heksametilentetramin |
| Einecs | 202-905-8 |
| Kemijska formula | C6H12N4 |
| Molekulska masa | 140,19 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarven ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na formaldehid in na amonijak |

Sopomenke

Heksamin

Metenamin

Definicija

Kemijsko ime

1,3,5,7-tetraazatriciklo[3.3.1.13,7]-dekan, heksametilentetramin

Einecs

202-905-8

Kemijska formula

C6H12N4

Molekulska masa

140,19

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarven ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na formaldehid in na amonijak

| B. | Točka sublimacije približno 260 oC |
| --- | --- |

B.

Točka sublimacije približno 260 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % po 2-urnem sušenju v vakuumu nad P2O5 pri 105 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

Sulfati

Ne več kakor 0,005 %, izraženo kot SO4

Kloridi

Ne več kakor 0,005 %, izraženo kot Cl

Amonijeve soli

Nezaznavne

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 242 DIMETILDIKARBONAT

| Sopomenke | DMDC |
| --- | --- |
| Dimetilpirokarbonat |
| Definicija | |
| Einecs | 224-859-8 |
| Kemijsko ime | Dimetildikarbonat
  Dimetilester piroogljikove kisline |
| Kemijska formula | C4H6O5 |
| Molekulska masa | 134,09 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,8 % |
| Opis | Brezbarvna tekočina, v vodni raztopini se razgradi. Jedka za kožo in oči, strupena za dihala in za zaužitje |
| Identifikacija | |
| A. | Razgradnja |

Sopomenke

DMDC

Dimetilpirokarbonat

Definicija

Einecs

224-859-8

Kemijsko ime

Dimetildikarbonat

Dimetilester piroogljikove kisline

Kemijska formula

C4H6O5

Molekulska masa

134,09

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,8 %

Opis

Brezbarvna tekočina, v vodni raztopini se razgradi. Jedka za kožo in oči, strupena za dihala in za zaužitje

Identifikacija

A.

Razgradnja

Po razredčenju pozitivni reakciji na CO2 in metanol

| B. | Tališče |
| --- | --- |

B.

Tališče

17 oC

Vrelišče

172 oC z razgradnjo

| C. | Gostota 20 oC |
| --- | --- |

C.

Gostota 20 oC

Približno 1,25 g/cm3

| D. | Infrardeči spekter |
| --- | --- |

D.

Infrardeči spekter

Maksimumi pri 1 156 in 1 882 cm–1

Čistost

Dimetilkarbonat

Ne več kakor 0,2 %

Klor, skupaj

Ne več kakor 3 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 249 KALIJEV NITRIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev nitrit |
| Einecs | 231-832-4 |
| Kemijska formula | KNO2 |
| Molekulska masa | 85,11 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov (6) |
| Opis | Bela ali rahlo rumena, topljiva zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na nitrit in na kalij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev nitrit

Einecs

231-832-4

Kemijska formula

KNO2

Molekulska masa

85,11

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov (6)

Opis

Bela ali rahlo rumena, topljiva zrnca

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na nitrit in na kalij

| B. | pH 5 % raztopine: |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine:

ne manj kakor 6,0 in ne več kakor 9,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 3 % po 4-urnem sušenju nad silikagelom

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 250 NATRIJEV NITRIT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev nitrit |
| Einecs | 231-555-9 |
| Kemijska formula | NaNO2 |
| Molekulska masa | 69,00 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97 %, računano na suho snov (7) |
| Opis | Bel kristalinični prah ali rumenkaste grudice |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na nitrit in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev nitrit

Einecs

231-555-9

Kemijska formula

NaNO2

Molekulska masa

69,00

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97 %, računano na suho snov (7)

Opis

Bel kristalinični prah ali rumenkaste grudice

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na nitrit in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,25 % po 4-urnem sušenju nad silikagelom

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 251 NATRIJEV NITRAT

| Sopomenke | Čilski soliter |
| --- | --- |
| Cubic ali soda nitre |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev nitrat |
| Einecs | 231-554-3 |
| Kemijska formula | NaNO3 |
| Molekulska masa | 85,00 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 % po sušenju |
| Opis | Bel kristalinični, rahlo higroskopski prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na nitrat in na natrij |

Sopomenke

Čilski soliter

Cubic ali soda nitre

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev nitrat

Einecs

231-554-3

Kemijska formula

NaNO3

Molekulska masa

85,00

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % po sušenju

Opis

Bel kristalinični, rahlo higroskopski prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na nitrat in na natrij

| B. | vrednost pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

vrednost pH 5 % raztopine

Ne manj kakor 5,5 in ne več kakor 8,3

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2 %, po 4-urnem sušenju pri 105 oC

Nitriti

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo kot NaNO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 251 NATRIJEV NITRAT

2.   TEKOČI NATRIJEV NITRAT

| Definicija | Tekoči natrijev nitrat je vodna raztopina natrijevega nitrata, ki je neposreden rezultat kemijske reakcije med natrijevim hidroksidom in dušikovo kislino v stehiometričnih količinah, brez nadaljnje kristalizacije. Standardizirane oblike pripravljene iz tekočega natrijevega nitrata, ki ustrezajo tem specifikacijam, lahko vsebujejo dušikovo kislino v količinah, ki so večje od stehiometričnih, če je to jasno navedeno oziroma označeno |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev nitrat |
| Einecs | 231-554-3 |
| Kemijska formula | NaNO3 |
| Molekulska masa | 85,00 |
| Vsebnost | Vsebnost med 33,5 % in 40,0 % NaNO3 |
| Opis | Prozorna, brezbarvna tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na nitrat in na natrij |

Definicija

Tekoči natrijev nitrat je vodna raztopina natrijevega nitrata, ki je neposreden rezultat kemijske reakcije med natrijevim hidroksidom in dušikovo kislino v stehiometričnih količinah, brez nadaljnje kristalizacije. Standardizirane oblike pripravljene iz tekočega natrijevega nitrata, ki ustrezajo tem specifikacijam, lahko vsebujejo dušikovo kislino v količinah, ki so večje od stehiometričnih, če je to jasno navedeno oziroma označeno

Kemijsko ime

Natrijev nitrat

Einecs

231-554-3

Kemijska formula

NaNO3

Molekulska masa

85,00

Vsebnost

Vsebnost med 33,5 % in 40,0 % NaNO3

Opis

Prozorna, brezbarvna tekočina

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na nitrat in na natrij

| B. | vrednost pH |
| --- | --- |

B.

vrednost pH

Ne manj kakor 1,5 in ne več kakor 3,5

Čistost

Prosta dušikova kislina

Ne več kakor 0,01 %

Nitriti

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo kot NaNO2

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,3 mg/kg

Ta specifikacija se nanaša na 35 % vodno raztopino.

E 252 KALIJEV NITRAT

| Sopomenke | Čilski soliter

  Cubic ali soda nitre |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev nitrat |
| Einecs | 231-818-8 |
| Kemijska formula | KNO3 |
| Molekulska masa | 101,11 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični prah ali prozorne prizme, hladilnega, slanega, ostrega okusa |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na nitrat in na kalij |

Sopomenke

Čilski soliter

Cubic ali soda nitre

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev nitrat

Einecs

231-818-8

Kemijska formula

KNO3

Molekulska masa

101,11

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah ali prozorne prizme, hladilnega, slanega, ostrega okusa

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na nitrat in na kalij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Ne manj kakor 4,5 in ne več kakor 8,5

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % po 4-urnem sušenju pri 105 oC

Nitriti

Ne več kakor 20 mg/kg, izraženo kot KNO2

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 260 OCETNA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Ocetna kislina |
| Etanojska kislina |
| Einecs | 200-580-7 |
| Kemijska formula | C2H4O2 |
| Molekulska masa | 60,05 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,8 % |
| Opis | Bistra brezbarvna tekočina, ostrega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Vrelišče |

Definicija

Kemijsko ime

Ocetna kislina

Etanojska kislina

Einecs

200-580-7

Kemijska formula

C2H4O2

Molekulska masa

60,05

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,8 %

Opis

Bistra brezbarvna tekočina, ostrega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Vrelišče

118 oC pri 760 mm Hg

| B. | Specifična masa |
| --- | --- |

B.

Specifična masa

Okoli 1,049

| C. | Raztopina 1 dela proti 3 delom daje pozitivno reakcijo na acetat |
| --- | --- |

C.

Raztopina 1 dela proti 3 delom daje pozitivno reakcijo na acetat

| D. | Točka strjevanja |
| --- | --- |

D.

Točka strjevanja

Ne manj kakor 14,5 oC

Čistost

Nehlapni ostanek

Ne več kakor 100 mg/kg

Mravljinčna kislina, formati in druge oksidirajoče snovi

Ne več kakor 1 000 mg/kg, izraženo kot mravljinčna kislina

Lahko oksidirajoče snovi

V posodi s steklenim zamaškom razredčimo 2 ml vzorca z 10 ml vode in dodamo 0,1 ml 0,1 N kalijevega permanganata. Rožnata barva se v 30 minutah ne spremeni v rjavo

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 261 KALIJEV ACETAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev acetat |
| Einecs | 204-822-2 |
| Kemijska formula | C2H3O2K |
| Molekulska masa | 98,14 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni, topljivi kristali ali bel kristalinični prah, brez vonja ali šibkega vonja po ocetu |
| Identifikacija | |
| A. | pH 5 % vodne raztopine |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev acetat

Einecs

204-822-2

Kemijska formula

C2H3O2K

Molekulska masa

98,14

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni, topljivi kristali ali bel kristalinični prah, brez vonja ali šibkega vonja po ocetu

Identifikacija

A.

pH 5 % vodne raztopine

Ne manj kakor 7,5 in ne več kakor 9,0

| B. | Pozitivni reakciji na acetat in na kalij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na acetat in na kalij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 8 % po 2-urnem sušenju pri 150 oC

Mravljinčna kislina, formati in druge oksidirajoče snovi

Ne več kakor 1 000 mg/kg, izraženo kot mravljinčna kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 262 (i) NATRIJEV ACETAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev acetat |
| Einecs | 204-823-8 |
| Kemijska formula | C2H3NaO2·nH2O (n = 0 ali 3) |
| Molekulska masa | Brezvodni: | 82,03 |
| Trihidrat: | 136,08 |
| Vsebnost | Vsebnost (brezvodni in trihidrat) ne manj kakor 98,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezvodni: | bel, zrnat, higroskopski prah, brez vonja |
| Trihidrat: | brezbarvni, prozorni kristali ali zrnat, kristalinični prah, brez vonja ali z rahlim vonjem po ocetu. Na toplem in suhem zraku kristalizira |
| Identifikacija | |
| A. | pH 1 % vodne raztopine |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev acetat

Einecs

204-823-8

Kemijska formula

C2H3NaO2·nH2O (n = 0 ali 3)

Molekulska masa

Brezvodni:

82,03

Trihidrat:

136,08

Vsebnost

Vsebnost (brezvodni in trihidrat) ne manj kakor 98,5 %, računano na suho snov

Opis

Brezvodni:

bel, zrnat, higroskopski prah, brez vonja

Trihidrat:

brezbarvni, prozorni kristali ali zrnat, kristalinični prah, brez vonja ali z rahlim vonjem po ocetu. Na toplem in suhem zraku kristalizira

Identifikacija

A.

pH 1 % vodne raztopine

Ne manj kakor 8,0 in ne več kakor 9,5

| B. | Pozitivni reakciji na acetat in na natrij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na acetat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodni:

ne več kakor 2 % (120 oC, 4 ure)

Trihidrat:

med 36 in 42 % (120 oC, 4 ure)

Mravljinčna kislina, formati in druge oksidirajoče snovi

Ne več kakor 1 000 mg/kg, izraženo kot mravljinčna kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 262 (ii) NATRIJEV DIACETAT

| Definicija | Natrijev diacetat je molekularna spojina natrijevega acetata in ocetne kisline |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev hidrogendiacetat |
| Einecs | 204-814-9 |
| Kemijska formula | C4H7NaO4·nH2O (n = 0 ali 3) |
| Molekulska masa | 142,09 (brezvodni) |
| Vsebnost | Vsebnost 39 do 41 % proste ocetne kisline in 58 do 60 % natrijevega acetata |
| Opis | Bela, higroskopska, kristalinična trdna snov z vonjem po ocetu |
| Identifikacija | |
| A. | pH 10- % vodne raztopine |

Definicija

Natrijev diacetat je molekularna spojina natrijevega acetata in ocetne kisline

Kemijsko ime

Natrijev hidrogendiacetat

Einecs

204-814-9

Kemijska formula

C4H7NaO4·nH2O (n = 0 ali 3)

Molekulska masa

142,09 (brezvodni)

Vsebnost

Vsebnost 39 do 41 % proste ocetne kisline in 58 do 60 % natrijevega acetata

Opis

Bela, higroskopska, kristalinična trdna snov z vonjem po ocetu

Identifikacija

A.

pH 10- % vodne raztopine

Ne manj kakor 4,5 in ne več kakor 5,0

| B. | Pozitivni reakciji na acetat in na natrij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na acetat in na natrij

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Mravljinčna kislina, formati in druge oksidirajoče snovi

Ne več kakor 1 000 mg/kg, izraženo kot mravljinčna kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 263 KALCIJEV ACETAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev acetat |
| Einecs | 200-540-9 |
| Kemijska formula | Brezvodni: | C4H6O4Ca |
| Monohidrat: | C4H6O4Ca·H2O |
| Molekulska masa | Brezvodni: | 158,17 |
| Monohidrat: | 176,18 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezvodni kalcijev acetat je bela, higroskopska, zbita, kristalinična trdna snov rahlo grenkega okusa. Lahko ima rahel vonj po ocetni kislini. Monohidrat je lahko brez iglic, lahko so zrna ali prah |
| Identifikacija | |
| A. | pH 10 % vodne raztopine |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev acetat

Einecs

200-540-9

Kemijska formula

Brezvodni:

C4H6O4Ca

Monohidrat:

C4H6O4Ca·H2O

Molekulska masa

Brezvodni:

158,17

Monohidrat:

176,18

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Brezvodni kalcijev acetat je bela, higroskopska, zbita, kristalinična trdna snov rahlo grenkega okusa. Lahko ima rahel vonj po ocetni kislini. Monohidrat je lahko brez iglic, lahko so zrna ali prah

Identifikacija

A.

pH 10 % vodne raztopine

Ne manj kakor 6,0 in ne več kakor 9,0

| B. | Pozitivni reakciji na acetat in na kalcij |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na acetat in na kalcij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 11 % po sušenju (155 oC do konstantne mase za monohidrat)

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,3 %

Mravljinčna kislina, formati in druge oksidirajoče snovi

Ne več kakor 1 000 mg/kg, izraženo kot mravljinčna kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 270 MLEČNA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Mlečna kislina |
| 2-hidroksipropionska kislina |
| 1-hidroksietan-1-karboksilna kislina |
| Einecs | 200-018-0 |
| Kemijska formula | C3H6O3 |
| Molekulska masa | 90,08 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 76 % in ne več kakor 84 % |
| Opis | Brezbarvna ali rumenkasta, sirupasta tekočina, skoraj brez vonja in kislega okusa, sestavljena iz zmesi mlečne kisline (C3H6O3) in laktata mlečne kisline (C6H10O5). Pridobivamo jo z mlečno fermentacijo sladkorjev ali pa jo pripravimo sintetično |
| Opomba:

  Mlečna kislina je higroskopska, če jo koncentriramo s kuhanjem, kondenzira in tvori laktat mlečne kisline, ki po razredčenju in segrevanju hidrolizira v mlečno kislino | |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na laktat |

Definicija

Kemijsko ime

Mlečna kislina

2-hidroksipropionska kislina

1-hidroksietan-1-karboksilna kislina

Einecs

200-018-0

Kemijska formula

C3H6O3

Molekulska masa

90,08

Vsebnost

Ne manj kakor 76 % in ne več kakor 84 %

Opis

Brezbarvna ali rumenkasta, sirupasta tekočina, skoraj brez vonja in kislega okusa, sestavljena iz zmesi mlečne kisline (C3H6O3) in laktata mlečne kisline (C6H10O5). Pridobivamo jo z mlečno fermentacijo sladkorjev ali pa jo pripravimo sintetično

Opomba:

Mlečna kislina je higroskopska, če jo koncentriramo s kuhanjem, kondenzira in tvori laktat mlečne kisline, ki po razredčenju in segrevanju hidrolizira v mlečno kislino

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na laktat

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Klorid

Ne več kakor 0,2 %

Sulfat

Ne več kakor 0,25 %

Železo

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Opomba:

Specifikacija velja za 80 % vodno raztopino; za šibkejše vodne raztopine izračunamo vrednosti ustrezno vsebnosti mlečne kisline

E 280 PROPIONSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Propionska kislina |
| Propanojska kislina |
| Einecs | 201-176-3 |
| Kemijska formula | C3H6O2 |
| Molekulska masa | 74,08 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 % |
| Opis | Brezbarvna ali rahlo rumenkasta, oljnata tekočina, rahlega ostrega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Tališče |

Definicija

Kemijsko ime

Propionska kislina

Propanojska kislina

Einecs

201-176-3

Kemijska formula

C3H6O2

Molekulska masa

74,08

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %

Opis

Brezbarvna ali rahlo rumenkasta, oljnata tekočina, rahlega ostrega vonja

Identifikacija

A.

Tališče

–22 oC

| B. | Območje destilacije |
| --- | --- |

B.

Območje destilacije

138,5 oC do 142,5 oC

Čistost

Nehlapni ostanek

Ne več kakor 0,01 %, če jo sušimo pri 140 oC do konstantne mase

Aldehidi

Ne več kakor 0,1 %, izraženo kot formaldehid

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 281 NATRIJEV PROPIONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev propionat |
| Natrijev propanoat |
| Einecs | 205-290-4 |
| Kemijska formula | C3H5O2Na |
| Molekulska masa | 96,06 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC |
| Opis | Bel kristalinični, higroskopski prah ali droben bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na propionat in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev propionat

Natrijev propanoat

Einecs

205-290-4

Kemijska formula

C3H5O2Na

Molekulska masa

96,06

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC

Opis

Bel kristalinični, higroskopski prah ali droben bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na propionat in na natrij

| B. | pH 10 % vodne raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 10 % vodne raztopine

Ne manj kakor 7,5 in ne več kakor 10,5

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 4 % z 2-urnim sušenjem pri 105 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,1 %

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 282 KALCIJEV PROPIONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev propionat |
| Einecs | 223-795-8 |
| Kemijska formula | C6H10O4Ca |
| Molekulska masa | 186,22 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC |
| Opis | Bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na propionat in na kalcij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev propionat

Einecs

223-795-8

Kemijska formula

C6H10O4Ca

Molekulska masa

186,22

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC

Opis

Bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na propionat in na kalcij

| B. | pH 10 % vodne raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 10 % vodne raztopine

Med 6,0 in 9,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 4 % z 2-urnim sušenjem pri 105 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,3 %

Železo

Ne več kakor 50 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 283 KALIJEV PROPIONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev propionat |
| Kalijev propanoat |
| Einecs | 206-323-5 |
| Kemijska formula | C3H5KO2 |
| Molekulska masa | 112,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC |
| Opis | Bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na propionat in na kalij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev propionat

Kalijev propanoat

Einecs

206-323-5

Kemijska formula

C3H5KO2

Molekulska masa

112,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % po 2-urnem sušenju pri 105 oC

Opis

Bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na propionat in na kalij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 4 % z 2-urnim sušenjem pri 105 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,3 %

Železo

Ne več kakor 30 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 284 BOROVA KISLINA

| Sopomenke | Boracic acid |
| --- | --- |
| Ortoborova kislina |
| Borofax |
| Definicija | |
| Einecs | 233-139-2 |
| Kemijska formula | H3BO3 |
| Molekulska masa | 61,84 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 % |
| Opis | Brezbarvni prozorni kristali, brez vonja ali bela zrna ali prah; rahlo mastno na dotik; v naravi se pojavlja kot mineral sasolit |
| Identifikacija | |
| A. | Tališče |

Sopomenke

Boracic acid

Ortoborova kislina

Borofax

Definicija

Einecs

233-139-2

Kemijska formula

H3BO3

Molekulska masa

61,84

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %

Opis

Brezbarvni prozorni kristali, brez vonja ali bela zrna ali prah; rahlo mastno na dotik; v naravi se pojavlja kot mineral sasolit

Identifikacija

A.

Tališče

Pri približno 171 oC

| B. | Gori z lepim, zelenim plamenom |
| --- | --- |

B.

Gori z lepim, zelenim plamenom

| C. | pH 3,3 % vodne raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 3,3 % vodne raztopine

Med 3,8 in 4,8

Čistost

Peroksidi

Ob dodatku raztopine K-jodida se barva ne razvije

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 285 DINATRIJEV TETRABORAT (BORAKS)

| Sopomenke | Natrijev borat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev tetraborat |
| Natrijev biborat |
| Natrijev piroborat |
| Brezvodni tetraborat |
| Einecs | 215-540-4 |
| Kemijska formula | Na2B4O7 |
| Na2B4O7·10 H2O |
| Molekulska masa | 201,27 |
| Opis | Prah ali steklaste ploščice, ki se na zraku zmotnijo; počasi topen v vodi |
| Identifikacija | |
| A. | Tališče |

Sopomenke

Natrijev borat

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev tetraborat

Natrijev biborat

Natrijev piroborat

Brezvodni tetraborat

Einecs

215-540-4

Kemijska formula

Na2B4O7

Na2B4O7·10 H2O

Molekulska masa

201,27

Opis

Prah ali steklaste ploščice, ki se na zraku zmotnijo; počasi topen v vodi

Identifikacija

A.

Tališče

Med 171 oC in 175 oC z razgradnjo

Čistost

Peroksidi

Ob dodatku raztopine K-jodida se barva ne razvije

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 290 OGLJIKOV DIOKSID

| Sopomenke | Carbonic acid gas |
| --- | --- |
| Suhi led (trdna oblika) |
| Anhidrid ogljikove kisline |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Ogljikov dioksid |
| Einecs | 204-696-9 |
| Kemijska formula | CO2 |
| Molekulska masa | 44,01 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % v/v, računano kot plin |
| Opis | Pri običajnih pogojih brezbarven plin, rahlega ostrega vonja. Ogljikov dioksid, ki je na voljo na trgu, se prodaja kot tekočina v jeklenkah pod pritiskom ali v stisnjenih trdnih blokih, poznan kot „suhi led“. Trdni obliki (suhi led) so običajno dodane snovi, kakršen je propilenglikol ali mineralno olje, kot vezivo |
| Identifikacija | |
| A. | Obarjanje (Tvorba oborine) |

Sopomenke

Carbonic acid gas

Suhi led (trdna oblika)

Anhidrid ogljikove kisline

Definicija

Kemijsko ime

Ogljikov dioksid

Einecs

204-696-9

Kemijska formula

CO2

Molekulska masa

44,01

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % v/v, računano kot plin

Opis

Pri običajnih pogojih brezbarven plin, rahlega ostrega vonja. Ogljikov dioksid, ki je na voljo na trgu, se prodaja kot tekočina v jeklenkah pod pritiskom ali v stisnjenih trdnih blokih, poznan kot „suhi led“. Trdni obliki (suhi led) so običajno dodane snovi, kakršen je propilenglikol ali mineralno olje, kot vezivo

Identifikacija

A.

Obarjanje (Tvorba oborine)

Če CO2 uvajamo v raztopino barijevega hidroksida, nastane bela oborina, ki se burno raztopi v razredčeni ocetni kislini

Čistost

Kislost

915 ml plina, ki ga v obliki mehurčkov uvajamo v 50 ml sveže prekuhane vode, je ne sme okisati bolj kakor 50 ml sveže zavrete vode, ki ji dodamo 1 ml klorovodikove kisline (0,01 N)–glede na metiloranž

Reducirajoče snovi, hidrogenfosfid in sulfid

915 ml plina, ki ga kot mehurčke uvajamo v 25 ml reagenta srebrovega nitrata z dodatkom 3 ml amonijaka, ne sme povzročiti motnosti ali počrnitve te raztopine.

Ogljikov monoksid

Ne več kakor 10 μl/l

Vsebnost olja

Ne več kakor 0,1 mg/l

E 296 JABOLČNA KISLINA

| Sopomenke | DL-jabolčna kislina |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemnijsko ime | DL- jabolčna kislina, hidroksibutandiojska kislina |
| Einecs | 230-022-8 |
| Kemijska formula | C4H6O5 |
| Molekulska masaMolekulska masa | 134,09 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Bel ali skoraj bel kristalnični prah ali zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja med 127 oC in 132 oC |

Sopomenke

DL-jabolčna kislina

Definicija

Kemnijsko ime

DL- jabolčna kislina, hidroksibutandiojska kislina

Einecs

230-022-8

Kemijska formula

C4H6O5

Molekulska masaMolekulska masa

134,09

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Bel ali skoraj bel kristalnični prah ali zrnca

Identifikacija

A.

Območje taljenja med 127 oC in 132 oC

| B. | Pozitivna reakcija na kislinski ostanek jabolčne kisline |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na kislinski ostanek jabolčne kisline

| C. | Raztopine te snovi so optično neaktivne v vseh koncentracijah |
| --- | --- |

C.

Raztopine te snovi so optično neaktivne v vseh koncentracijah

Čiostost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 297 FUMARNA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Transbutendiojska kislina, trans-1,2-etilendikarboksilna kislina |
| Einecs | 203-743-0 |
| Kemijska formula | C4H4O4 |
| Molekulska masa | 116,07 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalnični prah ali zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Transbutendiojska kislina, trans-1,2-etilendikarboksilna kislina

Einecs

203-743-0

Kemijska formula

C4H4O4

Molekulska masa

116,07

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 % računano na suho snov

Opis

Bel kristalnični prah ali zrnca

Identifikacija

A.

Območje taljenja

286 oC–302 oC (v zaprti kapilari s hitrim segrevanjem)

| B. | Pozitivni reakciji na dvojne vezi in na 1,2-dikarbonsko kislino |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na dvojne vezi in na 1,2-dikarbonsko kislino

| C. | pH 0,05 % raztopine pri 25 oC |
| --- | --- |

C.

pH 0,05 % raztopine pri 25 oC

3,0–3,2

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (120 oC, 4 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 300 ASKORBINSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | L-askorbinska kislina |
| Askorbinska kislina |
| 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton |
| 3-keto-L-gulofuranolakton |
| Einecs | 200-066-2 |
| Kemijska formula | C6H8O6 |
| Molekulska masa | 176,13 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 % C6H8O6 po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju |
| Opis | Bela do bledo rumena kristalinična trdna snov, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Tališče |

Definicija

Kemijsko ime

L-askorbinska kislina

Askorbinska kislina

2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton

3-keto-L-gulofuranolakton

Einecs

200-066-2

Kemijska formula

C6H8O6

Molekulska masa

176,13

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % C6H8O6 po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju

Opis

Bela do bledo rumena kristalinična trdna snov, brez vonja

Identifikacija

A.

Tališče

Med 189 oC in 193 oC z razgradnjo

| B. | Pozitivne reakcije na askorbinsko kislino |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na askorbinsko kislino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,4 % po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Specifična sučnost

[α]D
  20 med +20,5 o in +21,5 o (10 % m/v vodna raztopina)

pH 2 % vodne raztopine

Med 2,4 in 2,8

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 301 NATRIJEV ASKORBAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev askorbat |
| Natrijev L-askorbat |
| 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton natrijev enolat |
| 3-keto-L-gulofuranolakton natrijev enolat |
| Einecs | 205-126-1 |
| Kemijska formula | C6H7O6Na |
| Molekulska masa | 198,11 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 % C6H7O6Na po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju |
| Opis | Bela ali skoraj bela kristalinična trdna snov brez vonja, ki na svetlobi potemni |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na askorbat in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev askorbat

Natrijev L-askorbat

2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton natrijev enolat

3-keto-L-gulofuranolakton natrijev enolat

Einecs

205-126-1

Kemijska formula

C6H7O6Na

Molekulska masa

198,11

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % C6H7O6Na po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju

Opis

Bela ali skoraj bela kristalinična trdna snov brez vonja, ki na svetlobi potemni

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na askorbat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,25 % po 24-urnem sušenju z vakuumom nad žvepleno kislino v eksikatorju

Specifična sučnost

[α]D
  20 med + 103 o in + 106 o (10 % m/v vodna raztopina)

pH 10 % vodne raztopine

Med 6,5 in 8,0

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 302 KALCIJEV ASKORBAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev askorbat dihidrat |
| Kalcijeva sol 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4 lakton dihidrata |
| Einecs | 227-261-5 |
| Kemijska formula | C12H14O12Ca·2H20 |
| Molekulska masa | 426,35 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano brez hlapnih snovi |
| Opis | Bel do rahlo bledo sivkasto rumen kristalinični prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na askorbat in na kalcij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev askorbat dihidrat

Kalcijeva sol 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4 lakton dihidrata

Einecs

227-261-5

Kemijska formula

C12H14O12Ca·2H20

Molekulska masa

426,35

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano brez hlapnih snovi

Opis

Bel do rahlo bledo sivkasto rumen kristalinični prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na askorbat in na kalcij

Čistost

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo kot fluor

Specifična sučnost

[α]D
  20 med + 95 oin + 97 o (5 % m/v vodna raztopina)

pH 10 % vodne raztopine

Med 6,0 in 7,5

Hlapne snovi

Ne več kakor 0,3 %, določeno s 24-urnim sušenjem pri sobni temperaturi v eksikatorju z žvepleno kislino ali fosforjevim pentoksidom kot sušilnim sredstvom

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 304 (i) ASKORBIL PALMITAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Askorbil palmitat |
| L-askorbil palmitat |
| 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton-6-palmitat |
| 6-palmitoil-3-keto-L-gulofuranolakton |
| Einecs | 205-305-4 |
| Kemijska formula | C22H38O7 |
| Molekulska masa | 414,55 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bela ali rumenkasto bela trdna snov z vonjem po limoni |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Askorbil palmitat

L-askorbil palmitat

2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton-6-palmitat

6-palmitoil-3-keto-L-gulofuranolakton

Einecs

205-305-4

Kemijska formula

C22H38O7

Molekulska masa

414,55

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bela ali rumenkasto bela trdna snov z vonjem po limoni

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Med 107 oC in 117 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % po 1-urnem sušenju v vakuumskem sušilniku pri 56 oC in 60 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Specifična sučnost

[α]D
  20 med + 21 o in + 24 o (5 % m/v raztopini metanola)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 304 (ii) ASKORBIL STEARAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Askorbil stearat |
| L-askorbil stearat |
| 2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton-6-stearat |
| 6-stearoil-3-keto-L-gulofuranolakton |
| Einecs | 246-944-9 |
| Kemijska formula | C24H42O7 |
| Molekulska masa | 442,6 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 % |
| Opis | Bela ali rumenkasto bela trdna snov z vonjem po limoni |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Askorbil stearat

L-askorbil stearat

2,3-didehidro-L-treo-heksono-1,4-lakton-6-stearat

6-stearoil-3-keto-L-gulofuranolakton

Einecs

246-944-9

Kemijska formula

C24H42O7

Molekulska masa

442,6

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %

Opis

Bela ali rumenkasto bela trdna snov z vonjem po limoni

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Okoli 116 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % po 1-urnem sušenju v vakuumskem sušilniku pri 56 oC do 60 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 306 TOKOFEROL–KONCENTRIRANI EKSTRAKT

| Definicija | Kemijsko ime |
| --- | --- |
| Proizvod pridobivamo z vakuumsko destilacijo z vodno paro iz jedilnega rastlinskega olja, ki vsebuje koncentrirane tokoferole in tokotrienole, npr. tokoferol, d-α-, d-β-, d-γ- in d-ζ-tokoferoli |
| Molekulska masa | 430,71 (d-α-tokoferol) |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 34 % skupnih tokoferolov |
| Opis | Rjavkasto rdeče do rdeče, bistro, viskozno olje, blagega značilnega vonja in okusa. Zastopane so lahko tudi voskaste sestavine v mikrokristalinični obliki |
| Identifikacija | |
| A. | Z ustrezno plinsko kromatografsko metodo |

Definicija

Kemijsko ime

Proizvod pridobivamo z vakuumsko destilacijo z vodno paro iz jedilnega rastlinskega olja, ki vsebuje koncentrirane tokoferole in tokotrienole, npr. tokoferol, d-α-, d-β-, d-γ- in d-ζ-tokoferoli

Molekulska masa

430,71 (d-α-tokoferol)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 34 % skupnih tokoferolov

Opis

Rjavkasto rdeče do rdeče, bistro, viskozno olje, blagega značilnega vonja in okusa. Zastopane so lahko tudi voskaste sestavine v mikrokristalinični obliki

Identifikacija

A.

Z ustrezno plinsko kromatografsko metodo

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

Netopen v vodi. Topen v etanolu. Meša se z etrom

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Specifična sučnost

[α]D
  20 ne manj kakor + 20 o

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 307 ALFA-TOKOFEROL

| Sopomenke | DL-α-tokoferol |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | DL-5,7,8-Trimethyltocol |
| DL-5,7,8-tetrametil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol |
| Einecs | 233-466- 0 |
| Kemijska formula | C29H50O2 |
| Molekulska masa | 430,71 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 96 % |
| Opis | Rahlo rumeno do rumenkasto rjavo, bistro, viskozno olje, skoraj brez vonja, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni |
| Določitev | |
| A. | Preskusi topnosti |

Sopomenke

DL-α-tokoferol

Opredelitev

Kemijsko ime

DL-5,7,8-Trimethyltocol

DL-5,7,8-tetrametil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol

Einecs

233-466- 0

Kemijska formula

C29H50O2

Molekulska masa

430,71

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 96 %

Opis

Rahlo rumeno do rumenkasto rjavo, bistro, viskozno olje, skoraj brez vonja, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni

Določitev

A.

Preskusi topnosti

Netopen v vodi, dobro topen v etanolu, meša se z etrom

| B | Spektro- fotometrija |
| --- | --- |

B

Spektro- fotometrija

V absolutnem etanolu je največja možna absorpcija okoli 292 nm

Čistost

Indeks refrakcije

n D
  201,503–1,507

Formula

Formula (292 nm) 72–76

(0,01 g v 200 ml absolutnega etanola)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Specifična sučnost

[α] 25
  D 0 o ± 0,05 o(raztopina v kloroformu 1 v 10)

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 308 GAMA-TOKOFEROL

| Sopomenke | DL-γ-tokoferol |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | 2,7,8-trimetil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol |
| Einecs | 231-523-4 |
| Kemijska formula | C28H48O2 |
| Molekulska masa | 416,69 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97 % |
| Opis | Bistro, viskozno bledo rumeno olje, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni |
| Identifikacija | |
| A. | Spektro- fotometrija |

Sopomenke

DL-γ-tokoferol

Definicija

Kemijsko ime

2,7,8-trimetil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol

Einecs

231-523-4

Kemijska formula

C28H48O2

Molekulska masa

416,69

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97 %

Opis

Bistro, viskozno bledo rumeno olje, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni

Identifikacija

A.

Spektro- fotometrija

Največja mogoča absorpcija v absolutnem etanolu pri približno 298 nm in 257 nm

Čistost

Formula

Formula

Formula

Indeks refrakcije

Formula

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 309 DELTA-TOKOFEROL

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | 2,8-dimetil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol |
| Einecs | 204-299-0 |
| Kemijska formula | C27H46O2 |
| Molekulska masa | 402,7 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97 % |
| Opis | Bistro, viskozno bledo rumenkasto ali oranžno olje, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni |
| Identifikacija | |
| A. | Spektro- fotometrija |

Definicija

Kemijsko ime

2,8-dimetil-2-(4',8',12'-trimetiltridecil)-6-kromanol

Einecs

204-299-0

Kemijska formula

C27H46O2

Molekulska masa

402,7

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97 %

Opis

Bistro, viskozno bledo rumenkasto ali oranžno olje, ki na zraku ali svetlobi oksidira in temni

Identifikacija

A.

Spektro- fotometrija

Največja mogoča absorpcija v absolutnem etanolu pri približno 298 nm in 257 nm

Čistost

Formula

Formula

Formula

Indeks refrakcije

Formula

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 310 PROPILGALAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Propilgalat |
| Propilester galne kisline |
| n-propilester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline |
| Einecs | 204-498-2 |
| Kemijska formula | C10H12O5 |
| Molekulska masa | 212,20 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bela do smetanasto bela, kristalinična trdna snov, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Preskusi topnosti |

Definicija

Kemijsko ime

Propilgalat

Propilester galne kisline

n-propilester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline

Einecs

204-498-2

Kemijska formula

C10H12O5

Molekulska masa

212,20

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bela do smetanasto bela, kristalinična trdna snov, brez vonja

Identifikacija

A.

Preskusi topnosti

Rahlo topen v vodi, dobro topen v etanolu, etru in propan-1,2-diolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 146 oC in 150 oC po 4-urnem sušenju pri 110 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % (110 oC, 4 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Prosta kislina

Ne več kakor 0,5 % (kot galna kislina)

Klorirana organska sestavina

Ne več kakor 100 mg/kg (kot Cl)

Formula

Formula

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 311 OKTILGALAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Oktilgalat |
| Oktilester galne kisline |
| n-oktilester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline |
| Einecs | 213-853-0 |
| Kemijska formula | C15H22O5 |
| Molekulska masa | 282,34 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 % po 6-urnem sušenju pri 90 oC |
| Opis | Bela do smetanasto bela trdna snov, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Preskusi topnosti |

Definicija

Kemijsko ime

Oktilgalat

Oktilester galne kisline

n-oktilester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline

Einecs

213-853-0

Kemijska formula

C15H22O5

Molekulska masa

282,34

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 % po 6-urnem sušenju pri 90 oC

Opis

Bela do smetanasto bela trdna snov, brez vonja

Identifikacija

A.

Preskusi topnosti

Netopen v vodi, dobro topen v etanolu, etru in propan-1,2-diolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 99 oC in 102 oC po 6-urnem sušenju pri 90 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (90 oC, 6 ur)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

Prosta kislina

Ne več kakor 0,5 % (kot galna kislina)

Klorirana organska sestavina

Ne več kakor 100 mg/kg (kot Cl)

Formula

Formula

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 312 DODECILGALAT

| Sopomenke | Lavrilgalat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dodecilgalat |
| n-dodecil(ali lavril)ester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline |
| Dodecilester galne kisline |
| Einecs | 214-620-6 |
| Kemijska formula | C19H30O5 |
| Molekulska masa | 338,45 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 % po 6-urnem sušenju pri 90 oC |
| Opis | Bela ali smetanasto bela trdna snov, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Preskusi topnosti |

Sopomenke

Lavrilgalat

Definicija

Kemijsko ime

Dodecilgalat

n-dodecil(ali lavril)ester 3,4,5-trihidroksibenzojeve kisline

Dodecilester galne kisline

Einecs

214-620-6

Kemijska formula

C19H30O5

Molekulska masa

338,45

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 % po 6-urnem sušenju pri 90 oC

Opis

Bela ali smetanasto bela trdna snov, brez vonja

Identifikacija

A.

Preskusi topnosti

Netopen v vodi, dobro topen v etanolu in etru

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 95 oC in 98 oC po 6-urnem sušenju pri 90 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (90 oC, šest ur)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 %

Prosta kislina

Ne več kakor 0,5 % (kot galna kislina)

Klorirana organska sestavina

Ne več kakor 100 mg/kg (kot Cl)

Formula

Formula

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 30 mg/kg

E 315 ERITROBINSKA KISLINA

| Sopomenke | Izoaksorbinska kislina |
| --- | --- |
| D-izoaskorbinska kislina |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | γ-lakton-D-eritro-heks-2-enojske kisline |
| Izoaskorbinska kislina |
| D-izoaskorbinska kislina |
| Einecs | 201-928-0 |
| Kemijska formula | C6H8O6 |
| Molekulska masa | 176,13 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bela do rahlo rumena kristalinična trdna snov, ki na svetlobi postopoma temni |
| Določitev | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Izoaksorbinska kislina

D-izoaskorbinska kislina

Opredelitev

Kemijsko ime

γ-lakton-D-eritro-heks-2-enojske kisline

Izoaskorbinska kislina

D-izoaskorbinska kislina

Einecs

201-928-0

Kemijska formula

C6H8O6

Molekulska masa

176,13

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bela do rahlo rumena kristalinična trdna snov, ki na svetlobi postopoma temni

Določitev

A.

Območje taljenja

Okoli 164 oC do 172 oC z razgradnjo

| B. | Pozitivna reakcija na askorbinsko kislino/barvna reakcija |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na askorbinsko kislino/barvna reakcija

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,4 % po 3-urnem sušenju na silikagelu pri znižanem tlaku

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,3 %

Specifična sučnost

[α]D
  25 10 % (m/v) vodne raztopine med -16,5 odo -18,0 o

Oksalat

K raztopini 1 g v 10 ml vode dodamo 2 kapljici ledocetne kisline in 5 ml 10- % raztopine kalcijevega acetata. Raztopina mora ostati bistra

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 316 NATRIJEV IZOASKORBAT

| Sopomenke | Natrijev eritrobat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev izoaskorbat |
| Natrijeva D-izoaskorbinska kislina |
| Natrijeva sol 2,3-didehidro-D-eritro-heksono-1,4-lakton |
| 3-keto-D-gulofurano-lakton natrijev enolat monohidrat |
| Einecs | 228-973-9 |
| Kemijska formula | C6H7O6Na·H2O |
| Molekulska masa | 216,13 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 % po 24-urnem sušenju nad žvepleno kislino v eksikatorju z vakuumom, izraženo kot monohidratna baza |
| Opis | Bela kristalinična trdna snov |
| Identifikacija | |
| A. | Preskusi topnosti |

Sopomenke

Natrijev eritrobat

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev izoaskorbat

Natrijeva D-izoaskorbinska kislina

Natrijeva sol 2,3-didehidro-D-eritro-heksono-1,4-lakton

3-keto-D-gulofurano-lakton natrijev enolat monohidrat

Einecs

228-973-9

Kemijska formula

C6H7O6Na·H2O

Molekulska masa

216,13

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 % po 24-urnem sušenju nad žvepleno kislino v eksikatorju z vakuumom, izraženo kot monohidratna baza

Opis

Bela kristalinična trdna snov

Identifikacija

A.

Preskusi topnosti

Dobro topen v vodi, komaj topen v etanolu

| B. | Pozitivna reakcija na askorbinsko kislino/barvna reakcija |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na askorbinsko kislino/barvna reakcija

| C. | Pozitivna reakcija na natrij |
| --- | --- |

C.

Pozitivna reakcija na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,25 % po 24-urnem sušenju nad žvepleno kislino v eksikatorju z vakuumom

Specifična sučnost

[α]D
  25 10 % (m/v) vodne raztopine med + 95 odo + 98 o

pH 10- % vodne raztopine

5,5 do 8,0

Oksalat

K raztopini 1 g v 10 ml vode dodamo 2 kapljici ledocetne kisline in 5 ml 10 % raztopine kalcijevega acetata. Raztopina mora ostati bistra

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 319 TERCIARNI BUTIL-HIDROKINON

| Sopomenke | TBHQ |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijska imena | Terciarni butil-1,4-benzenediol |
| 2-(1,1-dimetiletil)-1,4-benzenediol |
| Einecs | 217-752-2 |
| Kemijska formula | C10H14O2 |
| Molekulska masa | 166,22 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % C10H14O2 |
| Opis | Bela kristalinična trdna snov z značilnim vonjem |
| Določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

TBHQ

Opredelitev

Kemijska imena

Terciarni butil-1,4-benzenediol

2-(1,1-dimetiletil)-1,4-benzenediol

Einecs

217-752-2

Kemijska formula

C10H14O2

Molekulska masa

166,22

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % C10H14O2

Opis

Bela kristalinična trdna snov z značilnim vonjem

Določitev

A.

Topnost

Praktično netopen v vodi, topen v etanolu

| B. | Tališče |
| --- | --- |

B.

Tališče

Ne manj kakor 126,5 oC

| C. | Fenolne spojine |
| --- | --- |

C.

Fenolne spojine

Raztopine približno 5 mg vzorca v 10 ml metanola in dodajte 10,5 ml raztopine dimetilamina (1 v 4). Raztopina se obarva rdeče do roza

Čistost

Terc-butil-p-benzokinon

Ne več kakor 0,2 %

2,5-di-terc-butil hidrokinon

Ne več kakor 0,2 %

Hidroksikinon

Ne več kakor 0,1 %

Toluen

Ne več kakor 25 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 320 BUTILHIDROKSIANIZOL (BHA)

| Sopomenke | BHA |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijska imena | 3-terciarnega-butil-4-hidroksianizola |
| Zmes 2-terciarnega-butil-4-hidroksianizola in |
| EINECS | 246–563–8 |
| Kemijska formula | C11H16O2 |
| Molekulska masa | 180,25 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,5 % C11H16O2 in tudi ne manj kakor 85 % izomere 3-terciarnega-butil-4-hidroksianizola |
| Opis | Beli ali rahlo rumeni kristali oziroma voskasta trdna snov z blagim aromatskim vonjem |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

BHA

Definicija

Kemijska imena

3-terciarnega-butil-4-hidroksianizola

Zmes 2-terciarnega-butil-4-hidroksianizola in

EINECS

246–563–8

Kemijska formula

C11H16O2

Molekulska masa

180,25

Vsebnost

Ne manj kakor 98,5 % C11H16O2 in tudi ne manj kakor 85 % izomere 3-terciarnega-butil-4-hidroksianizola

Opis

Beli ali rahlo rumeni kristali oziroma voskasta trdna snov z blagim aromatskim vonjem

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi, dobro topen v etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 48 oC in 63 oC

| C. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

C.

Barvna reakcija

Daje reakcijo na fenolne skupine

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 % po žarjenju pri 800 ± 25 oC

Fenolne nečistote

Ne več kakor 0,5 %

Formula

Formula

Formula

Formula

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 321 BUTILHIDROKSITOLUEN

| Sopomenke | BHT |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | 2,6-diterciarni-butil-p-krezol |
| 4-metil-2,6-diterciarni-butilfenol |
| Einecs | 204-881-4 |
| Kemijska formula | C15H24O |
| Molekulska masa | 220,36 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 % |
| Opis | Bela, kristalinična ali kosmičasta trdna snov, brez vonja ali rahlega aromatičnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Preskusi topnosti |

Sopomenke

BHT

Definicija

Kemijsko ime

2,6-diterciarni-butil-p-krezol

4-metil-2,6-diterciarni-butilfenol

Einecs

204-881-4

Kemijska formula

C15H24O

Molekulska masa

220,36

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %

Opis

Bela, kristalinična ali kosmičasta trdna snov, brez vonja ali rahlega aromatičnega vonja

Identifikacija

A.

Preskusi topnosti

Netopen v vodi in propan-1,2-diolu.

Dobro topen v etanolu

| B. | Tališče |
| --- | --- |

B.

Tališče

Pri 70 oC

| C. | Absorpcijski maksimum |
| --- | --- |

C.

Absorpcijski maksimum

2 cm plast raztopine 1 v 100 000 v absolutnem etanolu ima v območju med 230 in 320 nm absorpcijski maksimum samo pri 278 nm

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,005 %

Fenolne nečistote

Ne več kakor 0,5 %

Formula

Formula

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 322 LECITIN

| Sopomenke | Fosfatid |
| --- | --- |
| Fosfolipid |
| Definicija | Lecitin je zmes fosfatidov, ki jo dobimo s fizikalnimi postopki iz živalskih ali rastlinskih živil; vsebuje tudi hidrolizirane produkte, ki jih dobimo z uporabo neškodljivih ustreznih encimov. Končni produkt ne sme kazati nobenih znakov encimske aktivnosti Lecitin lahko rahlo pobelimo v vodnih raztopinah z vodikovim peroksidom. Oksidacija kemijsko ne sme spremeniti lecitina |
| Einecs | 232-307-2 |
| Vsebnost | — | Lecitin: ne manj kakor 60,0 % snovi, netopnih v acetonu |

Sopomenke

Fosfatid

Fosfolipid

Definicija

Lecitin je zmes fosfatidov, ki jo dobimo s fizikalnimi postopki iz živalskih ali rastlinskih živil; vsebuje tudi hidrolizirane produkte, ki jih dobimo z uporabo neškodljivih ustreznih encimov. Končni produkt ne sme kazati nobenih znakov encimske aktivnosti Lecitin lahko rahlo pobelimo v vodnih raztopinah z vodikovim peroksidom. Oksidacija kemijsko ne sme spremeniti lecitina

Einecs

232-307-2

Vsebnost

—

Lecitin: ne manj kakor 60,0 % snovi, netopnih v acetonu

| — | Hidrolizirani lecitin: ne manj kakor 56,0 % snovi, netopnih v acetonu |
| --- | --- |

—

Hidrolizirani lecitin: ne manj kakor 56,0 % snovi, netopnih v acetonu

Opis

| — | Lecitin: je rjava tekočina ali poltekoča tekočina ali prah |
| --- | --- |

—

Lecitin: je rjava tekočina ali poltekoča tekočina ali prah

| — | Hidrolizirani lecitin: svetlorjava do rjava, viskozna tekočina ali pasta |
| --- | --- |

—

Hidrolizirani lecitin: svetlorjava do rjava, viskozna tekočina ali pasta

Identifikacija

| A. | Pozitivne reakcije na holin, na fosfor in na maščobne kisline |
| --- | --- |

A.

Pozitivne reakcije na holin, na fosfor in na maščobne kisline

| B. | Preskus za hidrolizirani lecitin |
| --- | --- |

B.

Preskus za hidrolizirani lecitin

V 800-ml čašo damo 500 ml vode (30 oC do 35 oC). Nato med stalnim mešanjem počasi dodajamo 50 ml vzorca. Hidrolizirani lecitin tvori homogeno emulzijo. Nehidrolizirani lecitin se bo oblikoval v izrazito maso okrog 50 g

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % z 1-urnim sušenjem pri 105 oC

V toluenu netopne snovi

Ne več kakor 0,3 %

Kislinsko število

| — | Lecitin: ne več kakor 35 mg kalijevega hidroksida na gram |
| --- | --- |

—

Lecitin: ne več kakor 35 mg kalijevega hidroksida na gram

| — | Hidrolizirani lecitin: ne več kakor 45 mg kalijevega hidroksida na gram |
| --- | --- |

—

Hidrolizirani lecitin: ne več kakor 45 mg kalijevega hidroksida na gram

Peroksidno število

Enako ali manj kakor 10

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 325 NATRIJEV LAKTAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev laktat |
| Natrijev 2-hidroksipropanoat |
| Einecs | 200-772-0 |
| Kemijska formula | C3H5NaO3 |
| Molekulska masa | 112,06 (brezvodni) |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 57 % in ne več kakor 66 % |
| Opis | Brezbarvna, prozorna tekočina
  Brez vonja ali rahlega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na laktat |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev laktat

Natrijev 2-hidroksipropanoat

Einecs

200-772-0

Kemijska formula

C3H5NaO3

Molekulska masa

112,06 (brezvodni)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 57 % in ne več kakor 66 %

Opis

Brezbarvna, prozorna tekočina

Brez vonja ali rahlega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na laktat

| B. | Pozitivna reakcija na natrij |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na natrij

Čistost

Kislost

Ne več kakor 0,5 % po sušenju, izraženo kot mlečna kislina

pH 20 % vodne raztopine

6,5 do 7,5

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Reducirajoče snovi

Fehlingove raztopine ne reducira

Opomba:

Ta specifikacija velja za 60- % vodno raztopino

E 326 KALIJEV LAKTAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev laktat |
| Kalijev 2-hidroksipropanoat |
| Einecs | 213-631-3 |
| Kemijska formula | C3H5O3K |
| Molekulska masa | 128,17 (brezvodni) |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 57 % in ne več kakor 66 % |
| Opis | Rahlo viskozna, bistra tekočina, skoraj brez vonja ali rahlega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Žarjenje |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev laktat

Kalijev 2-hidroksipropanoat

Einecs

213-631-3

Kemijska formula

C3H5O3K

Molekulska masa

128,17 (brezvodni)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 57 % in ne več kakor 66 %

Opis

Rahlo viskozna, bistra tekočina, skoraj brez vonja ali rahlega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Žarjenje

Raztopino kalijevega laktata žarimo do pepela. Pepel je alkalen, če mu dodamo kislino, se zapeni

| B. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

B.

Barvna reakcija

Na plast 5 ml raztopine (1 v 100) katehola v žvepleni kislini dolijemo 2 ml raztopine kalijevega laktata. Na stičišču obeh plasti nastane temnordeča barva

| C. | Pozitivni reakciji na kalij in na laktat |
| --- | --- |

C.

Pozitivni reakciji na kalij in na laktat

Čistost

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Kislost

1 g raztopine kalijevega laktata raztopimo v 20 ml vode, dodamo 3 kapljice fenolftaleina TS in titriramo z 0,1 N natrijevim hidroksidom. Pri titraciji naj ne bi porabili več kakor 0,2 ml

Reducirajoče snovi

Fehlingove raztopine ne reducira.

Opomba:

Ta specifikacija velja za 60- % vodno raztopino.

E 327 KALCIJEV LAKTAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev dilaktat |
| Kalcijev dilaktat hidrat |
| Kalcijeva sol 2-hidroksipropanojske kisline |
| Einecs | 212-406-7 |
| Kemijska formula | (C3H5O2)2 Ca·nH2O (n = 0–5) |
| Molekulska masa | 218,22 (brezvodni) |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični prah ali zrnca, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na laktat in na kalcij |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev dilaktat

Kalcijev dilaktat hidrat

Kalcijeva sol 2-hidroksipropanojske kisline

Einecs

212-406-7

Kemijska formula

(C3H5O2)2 Ca·nH2O (n = 0–5)

Molekulska masa

218,22 (brezvodni)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah ali zrnca, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na laktat in na kalcij

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

Topen v vodi in pravzaprav netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Po 4-urnem sušenju pri 120 oC:

| — | brezvodni: ne več kakor 3,0 % |
| --- | --- |

—

brezvodni: ne več kakor 3,0 %

| — | z 1 molekulo vode: ne več kakor 8,0 % |
| --- | --- |

—

z 1 molekulo vode: ne več kakor 8,0 %

| — | s 3 molekulami vode: ne več kakor 20,0 % |
| --- | --- |

—

s 3 molekulami vode: ne več kakor 20,0 %

| — | s 4,5 molekulami vode: ne več kakor 27,0 % |
| --- | --- |

—

s 4,5 molekulami vode: ne več kakor 27,0 %

Kislost

Ne več kakor 0,5 % suhe snovi, izraženo kot mlečna kislina

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

pH 5 % raztopine

Med 6,0 in 8,0

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Reducirajoče snovi

Fehlingove raztopine ne reducira

E 330 CITRONSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Citronska kislina |
| 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilna kislina |
| β-Hydroxytricarballytic acid |
| Einecs | 201-069-1 |
| Kemijska formula | (a) | C6H8O7 (brezvodna) |

Definicija

Kemijsko ime

Citronska kislina

2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilna kislina

β-Hydroxytricarballytic acid

Einecs

201-069-1

Kemijska formula

(a)

C6H8O7 (brezvodna)

| (b) | C6H8O7·H2O (monohidrat) |
| --- | --- |

(b)

C6H8O7·H2O (monohidrat)

Molekulska masa

| (a) | 192,13 (brezvodna) |
| --- | --- |

(a)

192,13 (brezvodna)

| (b) | 210,15 (monohidrat) |
| --- | --- |

(b)

210,15 (monohidrat)

Vsebnost

Citronska kislina je lahko brezvodna ali pa vsebuje 1 molekulo vode. Citronska kislina vsebuje ne manj kakor 99,5 % C6H8O7, računano na suho snov.

Opis

Citronska kislina je bela ali brezbarvna, kristalinična trdna snov, brez vonja, močnega kislega okusa. Monohidrat na suhem zraku kristalizira

Identifikacija

| A. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

A.

Preskusi topnosti

Zelo topna v vodi; dobro topna v etanolu; topna v etru

Čistost

Vsebnost vode

Brezvodna citronska kislina vsebuje ne več kakor 0,5 % vode; citronska kislina monohidrat vsebuje ne več kakor 8,8 % vode (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,05 % po žarjenju pri 800 ± 25 oC

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Lahko karbonizirajoče snovi

1 g uprašenega vzorca 1 uro segrevamo v temi z 10 ml najmanj 98- % žveplene kisline na vodni kopeli pri 90 oC. Razvije se lahko le rahlo rjava barva (primerjalna raztopina K iz barvne skale)

E 331 (i) MONONATRIJEV CITRAT

| Sopomenke | Mononatrijev citrat
  Monobazični natrijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Mononatrijev citrat |
| Mononatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Kemijska formula | (a) | C6H7O7Na (brezvodna) |

Sopomenke

Mononatrijev citrat

Monobazični natrijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Mononatrijev citrat

Mononatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Kemijska formula

(a)

C6H7O7Na (brezvodna)

| (b) | C6H7O7 Na·H2O (monohidrat) |
| --- | --- |

(b)

C6H7O7 Na·H2O (monohidrat)

Molekulska masa

| (a) | 214,11 (brezvodna) |
| --- | --- |

(a)

214,11 (brezvodna)

| (b) | 232,23 (monohidrat) |
| --- | --- |

(b)

232,23 (monohidrat)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Kristalinični bel prah ali brezbarvni kristali

Identifikacija

| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na natrij |
| --- | --- |

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

S 4-urnim sušenjem pri 180 oC:

| — | brezvodni: ne več kakor 1,0 % |
| --- | --- |

—

brezvodni: ne več kakor 1,0 %

| — | monohidrat: ne več kakor 8,8 % |
| --- | --- |

—

monohidrat: ne več kakor 8,8 %

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 1- % vodne raztopine

Med 3,5 in 3,8

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 331 (ii) DINATRIJEV CITRAT

| Sopomenke | Dinatrijev citrat
  Dibazični natrijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev citrat |
| Dinatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Dinatrijeva sol citronske kisline z 1,5 molekulami vode |
| Einecs | 205-623-3 |
| Kemijska formula | C6H6O7Na2·1,5 H2O |
| Molekulska masa | 263,11 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Kristalinični bel prah ali brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na natrij |

Sopomenke

Dinatrijev citrat

Dibazični natrijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Dinatrijev citrat

Dinatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Dinatrijeva sol citronske kisline z 1,5 molekulami vode

Einecs

205-623-3

Kemijska formula

C6H6O7Na2·1,5 H2O

Molekulska masa

263,11

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Kristalinični bel prah ali brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 13,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 1 % vodne raztopine

Med 4,9 in 5,2

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 331 (iii) TRINATRIJEV CITRAT

| Sopomenke | Trinatrijev citrat
  Tribazični natrijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Trinatrijev citrat |
| Trinatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Trinatrijeva sol citronske kisline, brezvodna, dihidrat ali pentahidrat |
| Einecs | 200-675-3 |
| Kemijska formula | Brezvodni: | C6H5O7Na3 |
| Hidrirani: | C6H5O7 Na3·nH2O (n = 2 ali 5) |
| Molekulska masa | 258,07 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Kristalinični bel prah ali brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na natrij |

Sopomenke

Trinatrijev citrat

Tribazični natrijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Trinatrijev citrat

Trinatrijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Trinatrijeva sol citronske kisline, brezvodna, dihidrat ali pentahidrat

Einecs

200-675-3

Kemijska formula

Brezvodni:

C6H5O7Na3

Hidrirani:

C6H5O7 Na3·nH2O (n = 2 ali 5)

Molekulska masa

258,07 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Kristalinični bel prah ali brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

S 4-urnim sušenjem pri 180 oC:

| — | brezvodni: |
| --- | --- |

—

brezvodni:

ne več kakor 1,0 %

| — | dihidrat: |
| --- | --- |

—

dihidrat:

ne več kakor 13,5 %

| — | pentahidrat: |
| --- | --- |

—

pentahidrat:

ne več kakor 30,3 %

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 5 % vodne raztopine

Med 7,5 in 9,0

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 332 (i) MONOKALIJEV CITRAT

| Sopomenke | Monokalijev citrat
  Monobazični kalijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Monokalijev citrat |
| Monokalijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Brezvodna monokalijeva sol citronske kisline |
| Einecs | 212-753-4 |
| Kemijska formula | C6H7O7 K |
| Molekulska masa | 230,21 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel, higroskopski, zrnat prah ali prozorni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na kalij |

Sopomenke

Monokalijev citrat

Monobazični kalijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Monokalijev citrat

Monokalijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Brezvodna monokalijeva sol citronske kisline

Einecs

212-753-4

Kemijska formula

C6H7O7 K

Molekulska masa

230,21

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel, higroskopski, zrnat prah ali prozorni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na kalij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 1 % vodne raztopine

Med 3,5 in 3,8

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 332 (ii) TRIKALIJEV CITRAT

| Sopomenke | Trikalijev citrat
  Tribazični kalijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Trikalijev citrat |
| Trikalijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Trikalijeva monohidratna sol citronske kisline |
| Einecs | 212-755-5 |
| Kemijska formula | C6H5O7K3·H2O |
| Molekulska masa | 324,42 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel, higroskopski, zrnat prah ali prozorni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na kalij |

Sopomenke

Trikalijev citrat

Tribazični kalijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Trikalijev citrat

Trikalijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Trikalijeva monohidratna sol citronske kisline

Einecs

212-755-5

Kemijska formula

C6H5O7K3·H2O

Molekulska masa

324,42

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel, higroskopski, zrnat prah ali prozorni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na kalij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 6,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 5 % vodne raztopine

Med 7,5 in 9,0

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 333 (i) MONOKALCIJEV CITRAT

| Sopomenke | Monokalcijev citrat
  Monobazični kalcijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Monokalcijev citrat |
| Monokalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Monohidrat monokalcijeva sol citronske kisline |
| Kemijska formula | (C6H7O7)2Ca·H2O |
| Molekulska masa | 440,32 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kot 97,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij |

Sopomenke

Monokalcijev citrat

Monobazični kalcijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Monokalcijev citrat

Monokalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Monohidrat monokalcijeva sol citronske kisline

Kemijska formula

(C6H7O7)2Ca·H2O

Molekulska masa

440,32

Vsebnost

Vsebnost ne manj kot 97,5 %, računano na suho snov

Opis

Droben bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 1 % vodne raztopine

Med 3,2 in 3,5

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

Karbonati

Pri raztapljanju 1 g kalcijevega citrata v 10 ml 2 N klorovodikove kisline se sprosti le nekaj posameznih mehurčkov

E 333 (ii) DIKALCIJEV CITRAT

| Sopomenke | Dikalcijev citrat
  Dibazični kalcijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dikalcijev citrat |
| Dikalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Trihidrat monokalcijeva sol citronske kisline |
| Kemijska formula | (C6H7O7)2Ca2·3H2O |
| Molekulska masa | 530,42 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij |

Sopomenke

Dikalcijev citrat

Dibazični kalcijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Dikalcijev citrat

Dikalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Trihidrat monokalcijeva sol citronske kisline

Kemijska formula

(C6H7O7)2Ca2·3H2O

Molekulska masa

530,42

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov

Opis

Droben bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 20,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

Karbonati

Pri raztapljanju 1 g kalcijevega citrata v 10 ml 2 N klorovodikove kisline se sprosti le nekaj posameznih mehurčkov

E 333 (iii) TRIKALCIJEV CITRAT

| Sopomenke | Trikalcijev citrat
  Tribazični kalcijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Trikalcijev citrat |
| Trikalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline |
| Tetrahidrirana trikalcijeva sol citronske kisline |
| Einecs | 212-391-7 |
| Kemijska formula | (C6H6O7)2Ca3·4H2O |
| Molekulska masa | 570,51 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij |

Sopomenke

Trikalcijev citrat

Tribazični kalcijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Trikalcijev citrat

Trikalcijeva sol 2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilne kisline

Tetrahidrirana trikalcijeva sol citronske kisline

Einecs

212-391-7

Kemijska formula

(C6H6O7)2Ca3·4H2O

Molekulska masa

570,51

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov

Opis

Droben bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na citrat in na kalcij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 14,0 % s 4-urnim sušenjem pri 180 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

Karbonati

Pri raztapljanju 1 g kalcijevega citrata v 10 ml 2 N klorovodikove kisline se sprosti le nekaj posameznih mehurčkov.

E 334 L(+)-VINSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | L-vinska kislina |
| L-2,3-dihidroksibutandiojska kislina |
| d-α, β-dihidroksisukcinska kislina |
| Einecs | 201-766-0 |
| Kemijska formula | C4H6O6 |
| Molekulska masa | 150,09 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvna ali prosojna kristalinična trdna snov ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

L-vinska kislina

L-2,3-dihidroksibutandiojska kislina

d-α, β-dihidroksisukcinska kislina

Einecs

201-766-0

Kemijska formula

C4H6O6

Molekulska masa

150,09

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvna ali prosojna kristalinična trdna snov ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Med 168 oC in 170 oC

| B. | Pozitivna reakcija na tartrat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na tartrat

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (nad P2O5, tri ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 1 000 mg/kg po žarjenju pri 800 ± 25 oC

Specifična optična sučnost 20- % vodne raztopine m/v

[α]D
  20 med +11,5 o in +13,5 o

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

E 335 (i) MONONATRIJEV TARTRAT

| Sopomenke | Mononatrijeva sol L-(+)-vinske kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Mononatrijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline |
| Monohidrirana mononatrijeva sol L-(+)-vinske kisline |
| Kemijska formula | C4H5O6Na·H2O |
| Molekulska masa | 194,05 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Prozorni brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na tartrat in na natrij |

Sopomenke

Mononatrijeva sol L-(+)-vinske kisline

Definicija

Kemijsko ime

Mononatrijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline

Monohidrirana mononatrijeva sol L-(+)-vinske kisline

Kemijska formula

C4H5O6Na·H2O

Molekulska masa

194,05

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Prozorni brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na tartrat in na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 10,0 % s 4-urnim sušenjem pri 105 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 335 (ii) DINATRIJEV TARTRAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Dinatrijev L-tartrat |
| Dinatrijev (+)-tartrat |
| Dinatrijeva sol (+)-2,3-dihidroksibutandiojske kisline |
| Dinatrijeva sol L-(+)-vinske kisline, dihidrat |
| Einecs | 212-773-3 |
| Kemijska formula | C4H4O6Na2·2H2O |
| Molekulska masa | 230,8 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Prozorni, brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na tartrat in na natrij |

Definicija

Kemijsko ime

Dinatrijev L-tartrat

Dinatrijev (+)-tartrat

Dinatrijeva sol (+)-2,3-dihidroksibutandiojske kisline

Dinatrijeva sol L-(+)-vinske kisline, dihidrat

Einecs

212-773-3

Kemijska formula

C4H4O6Na2·2H2O

Molekulska masa

230,8

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Prozorni, brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na tartrat in na natrij

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

1 g je netopen v 3 ml vode. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 17,0 % s 4-urnim sušenjem pri 150 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

pH 1 % vodne raztopine

Med 7,0 in 7,5

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 336 (i) MONOKALIJEV TARTRAT

| Sopomenke | Monobazični kalijev tartrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Brezvodna monokalijeva sol L-(+)-vinske kisline |
| Monokalijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline |
| Kemijska formula | C4H5O6K |
| Molekulska masa | 188,16 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični ali zrnat prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na tartrat in na kalij |

Sopomenke

Monobazični kalijev tartrat

Definicija

Kemijsko ime

Brezvodna monokalijeva sol L-(+)-vinske kisline

Monokalijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline

Kemijska formula

C4H5O6K

Molekulska masa

188,16

Vsebnost

Ne manj kakor 98 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični ali zrnat prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na tartrat in na kalij

| B. | Tališče |
| --- | --- |

B.

Tališče

230 oC

Čistost

pH 1 % vodne raztopine

3,4

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % s 4-urnim sušenjem pri 150 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 336 (ii) DIKALIJEV TARTRAT

| Sopomenke | Dibazični kalijev tartrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dikalijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline |
| Dikalijeva sol L-(+)-vinske kisline, vode |
| Einecs | 213-067-8 |
| Kemijska formula | C4H4O6K2·1/2 H2O |
| Molekulska masa | 235,2 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalinični ali zrnat prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na tartrat in na kalij |

Sopomenke

Dibazični kalijev tartrat

Definicija

Kemijsko ime

Dikalijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline

Dikalijeva sol L-(+)-vinske kisline, vode

Einecs

213-067-8

Kemijska formula

C4H4O6K2·1/2 H2O

Molekulska masa

235,2

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični ali zrnat prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na tartrat in na kalij

Čistost

pH 1 % vodne raztopine

Med 7,0 in 9,0

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 4,0 % s 4-urnim sušenjem pri 150 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kot oksalna kislina, po sušenju

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 337 KALIJEV NATRIJEV TARTRAT

| Sopomenke | Kalijev natrijev L-(+)-tartrat |
| --- | --- |
| Rochellova sol |
| Seignettova sol |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijeva natrijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline |
| Kalijev natrijev L-(+)-tartrat |
| Einecs | 206-156-8 |
| Kemijska formula | C4H4O6KNa·4H2O |
| Molekulska masa | 282,23 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na tartrat, na kalij in na natrij |

Sopomenke

Kalijev natrijev L-(+)-tartrat

Rochellova sol

Seignettova sol

Definicija

Kemijsko ime

Kalijeva natrijeva sol L-2,3-dihidroksibutandiojske kisline

Kalijev natrijev L-(+)-tartrat

Einecs

206-156-8

Kemijska formula

C4H4O6KNa·4H2O

Molekulska masa

282,23

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni kristali ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na tartrat, na kalij in na natrij

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

1 g je topen v 1 ml vode, netopen v etanolu

| C. | Območje taljenja |
| --- | --- |

C.

Območje taljenja

Med 70 oC in 80 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 26,0 % in ne manj kakor 21,0 % s 3-urnim sušenjem pri 150 oC

Oksalati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo kakor oksalna kislina, po sušenju

pH 1 % vodne raztopine

Med 6,5 in 8,5

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 338 FOSFORJEVA KISLINA

| Sopomenki | Ortofosforjeva kislina |
| --- | --- |
| Monofosforjeva kislina |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Fosforjeva kislina |
| Einecs | 231–633–2 |
| Kemijska formula | H3PO4 |
| Molekulska masa | 98,00 |
| Vsebnost | Fosforjeva kislina je na tržišču na voljo kot vodna raztopina različnih koncentracij. Vsebnost ne manj kot 67,0 % in ne več kot 85,7 %. |
| Opis | Čista, brezbarvna, viskozna tekočina |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kislino in fosfat |

Sopomenki

Ortofosforjeva kislina

Monofosforjeva kislina

Opredelitev

Kemijsko ime

Fosforjeva kislina

Einecs

231–633–2

Kemijska formula

H3PO4

Molekulska masa

98,00

Vsebnost

Fosforjeva kislina je na tržišču na voljo kot vodna raztopina različnih koncentracij. Vsebnost ne manj kot 67,0 % in ne več kot 85,7 %.

Opis

Čista, brezbarvna, viskozna tekočina

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kislino in fosfat

Čistost

Hlapne kisline

Ne več kot 10 mg/kg (kot ocetna kislina)

Kloridi

Ne več kot 200 mg/kg (izraženo kot klor)

Nitrati

Ne več kot 5 mg/kg (kot NaNO3)

Sulfati

Ne več kot 1 500 mg/kg (kot CaSO4)

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

Opomba:

Ta specifikacija velja za 75 % vodno raztopino

E 339 (i) MONONATRIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Mononatrijev monofosfat |
| --- | --- |
| Kisel mononatrijev monofosfat |
| Mononatrijev ortofosfat |
| Monobazičen natrijev fosfat |
| Natrijev dihidrogen monofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Natrijev dihidrogen monofosfat |
| Einecs | 231–449–2 |
| Kemijska formula | Brezvodni: NaH2PO4 |
| Monohidrat: NaH2PO4 . H2O |
| Dihidrat: NaH2PO4 . 2H2O |
| Molekulska masa | Brezvodni: 119,98 |
| Monohidrat: 138,00 |
| Dihidrat: 156,01 |
| Vsebnost | Po enournem sušenju pri 60 oC in nato po štiriurnem sušenju pri 105 oC, vsebuje ne manj kot 97 % NaH2PO4 |
| Vsebnost P2O5 | Med 58,0 % in 60,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel, rahlo topen prah, kristali ali zrnca brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenke

Mononatrijev monofosfat

Kisel mononatrijev monofosfat

Mononatrijev ortofosfat

Monobazičen natrijev fosfat

Natrijev dihidrogen monofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Natrijev dihidrogen monofosfat

Einecs

231–449–2

Kemijska formula

Brezvodni: NaH2PO4

Monohidrat: NaH2PO4 . H2O

Dihidrat: NaH2PO4 . 2H2O

Molekulska masa

Brezvodni: 119,98

Monohidrat: 138,00

Dihidrat: 156,01

Vsebnost

Po enournem sušenju pri 60 oC in nato po štiriurnem sušenju pri 105 oC, vsebuje ne manj kot 97 % NaH2PO4

Vsebnost P2O5

Med 58,0 % in 60,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel, rahlo topen prah, kristali ali zrnca brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu ali etru

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 4,1 in 5,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodna sol izgubi ne več kot 2,0 %, monohidrat ne več kot 15,0 % in dihidrat ne več kot 25 %, po 1-urnem sušenjupri 60 oC ter po 4-urnem sušenju pri 105 oC.

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 339 (ii) DINATRIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Dinatrijev monofosfat |
| --- | --- |
| Sekundarni natrijev fosfat |
| Dinatrijev ortofosfat |
| Kisel dinatrijev fosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev hidrogen monofosfat |
| Dinatrijev hidrogen ortofosfat |
| Einecs | 231–448–7 |
| Kemijska formula | Brezvodni: Na2HPO4 |
| Hidrat: Na2HPO4 . nH2O (n = 2, 7 ali 12) |
| Molekulska masa | 141,98 (brezvodni) |
| Vsebnost | Po triurnem sušenju pri 40 oC in po peturnem sušenju pri 105 oC, vsebuje ne manj kot 98 % Na2HPO4 |
| Vsebnost P2O5 | Med 49 % in 51 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezvodni dinatrijev hidrogen fosfat je bel, higroskopski prah brez vonja. Hidratne oblike, ki so na voljo so dihidrat: bela, kristalinična trdna snov brez vonja; heptahidrat:beli, orošeni kristali ali zrnat prah brez vonja; in dodekahidrat: bel, orošen prah ali kristali brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenke

Dinatrijev monofosfat

Sekundarni natrijev fosfat

Dinatrijev ortofosfat

Kisel dinatrijev fosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Dinatrijev hidrogen monofosfat

Dinatrijev hidrogen ortofosfat

Einecs

231–448–7

Kemijska formula

Brezvodni: Na2HPO4

Hidrat: Na2HPO4 . nH2O (n = 2, 7 ali 12)

Molekulska masa

141,98 (brezvodni)

Vsebnost

Po triurnem sušenju pri 40 oC in po peturnem sušenju pri 105 oC, vsebuje ne manj kot 98 % Na2HPO4

Vsebnost P2O5

Med 49 % in 51 %, računano na suho snov

Opis

Brezvodni dinatrijev hidrogen fosfat je bel, higroskopski prah brez vonja. Hidratne oblike, ki so na voljo so dihidrat: bela, kristalinična trdna snov brez vonja; heptahidrat:beli, orošeni kristali ali zrnat prah brez vonja; in dodekahidrat: bel, orošen prah ali kristali brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 8,4 in 9,6

Čistost

Izguba pri sušenju

Po 3-urnem sušenju pri 40 oC in 5-urnem sušenju pri 105 oC, so izgube mase naslednje: brezvodni ne več kot 5,0 %, dihidrat ne več kot 22 %, heptahidrat ne več kot 50,0 %, dodekahidrat ne več kot 61,0 %

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 339 (iii) TRINATRIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Natrijev fosfat |
| --- | --- |
| Tribazični natrijev fosfat |
| Trinatrijev ortofosfat |
| Opredelitev | Trinatrijev fosfat se pridobiva iz vodnih raztopin in kristalizira v brezvodni obliki in z 1/2, 1, 6, 8 ali 12 H2O. Dodekahidrat vedno kristalizira iz vodnih raztopin s presežkom natrijevega hidroksida. Vsebuje 1/4 molekule NaOH |
| Kemijsko ime | Trinatrijev monofosfat |
| Trinatrijev fosfat |
| Trinatrijev ortofosfat |
| Einecs | 231–509–8 |
| Kemijska formula | Brezvodni: Na3PO4 |
| Hidriran: Na3PO4 . nH2O (n = 1/2, 1, 6, 8 ali 12) |
| Molekulska masa | 163,94 (brezvodni) |
| Vsebnost | Brezvodne in hidrirane oblike natrijevega fosfata, z izjemo dodekahidrata, vsebujejo ne manj kot 97,0 % Na3PO4, računano na suho snov. Natrijev fosfat dodekahidrat vsebuje ne več kot 92,0 % Na3PO4, računano na žarjeno snov |
| Vsebnost P2O5 | Med 40,5 % in 43,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali, zrnca ali kristalinični prah brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenke

Natrijev fosfat

Tribazični natrijev fosfat

Trinatrijev ortofosfat

Opredelitev

Trinatrijev fosfat se pridobiva iz vodnih raztopin in kristalizira v brezvodni obliki in z 1/2, 1, 6, 8 ali 12 H2O. Dodekahidrat vedno kristalizira iz vodnih raztopin s presežkom natrijevega hidroksida. Vsebuje 1/4 molekule NaOH

Kemijsko ime

Trinatrijev monofosfat

Trinatrijev fosfat

Trinatrijev ortofosfat

Einecs

231–509–8

Kemijska formula

Brezvodni: Na3PO4

Hidriran: Na3PO4 . nH2O (n = 1/2, 1, 6, 8 ali 12)

Molekulska masa

163,94 (brezvodni)

Vsebnost

Brezvodne in hidrirane oblike natrijevega fosfata, z izjemo dodekahidrata, vsebujejo ne manj kot 97,0 % Na3PO4, računano na suho snov. Natrijev fosfat dodekahidrat vsebuje ne več kot 92,0 % Na3PO4, računano na žarjeno snov

Vsebnost P2O5

Med 40,5 % in 43,5 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali, zrnca ali kristalinični prah brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 11,5 in 12,5

Čistost

Izguba pri žarjenju

Po 2-urnem sušenju pri 120 oC in 30-minutnem žarjenju pri približno 800 oC, so izgube mase naslednje: brezvodni ne več kot 2,0 %, monohidrat ne več kot 11 %, dodekahidrat: med 45,0 % in 58,0 %

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 % na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 340 (i) MONOKALIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Monobazični kalijev fosfat |
| --- | --- |
| Monokalijev monofosfat |
| Kalijev ortofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalijev dihidrogen fosfat |
| Monokalijev dihidrogen ortofosfat |
| Monokalijev dihidrogen monofosfat |
| Einecs | 231–913–4 |
| Kemijska formula | KH2PO4 |
| Molekulska masa | 136,09 |
| Vsebnost | Ne manj kot 98,0 % po 4-urnem sušenju pri 105 oC |
| Vsebnost P2O5 | Med 51,0 % in 53 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni higroskopski kristali ali bel zrnat ali kristaliničen prah brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |

Sopomenke

Monobazični kalijev fosfat

Monokalijev monofosfat

Kalijev ortofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalijev dihidrogen fosfat

Monokalijev dihidrogen ortofosfat

Monokalijev dihidrogen monofosfat

Einecs

231–913–4

Kemijska formula

KH2PO4

Molekulska masa

136,09

Vsebnost

Ne manj kot 98,0 % po 4-urnem sušenju pri 105 oC

Vsebnost P2O5

Med 51,0 % in 53 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni higroskopski kristali ali bel zrnat ali kristaliničen prah brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 4,2 in 4,8

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kot 2,0 %, po štiriurnem sušenju pri 105 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 340 (ii) DIKALIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Dikalijev monofosfat |
| --- | --- |
| Sekundarni kalijev fosfat |
| Kisel dikalijev fosfat |
| Dikalijev ortofosfat |
| Dibazični kalijev fosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Dikalijev hidrogen monofosfat |
| Dikalijev hidrogen fosfat |
| Dikalijev hidrogen ortofosfat |
| Einecs | 231–834–5 |
| Kemijska formula | K2HPO4 |
| Molekulska masa | 174,18 |
| Vsebnost | Ne manj kot 98 % po štiriurnem sušenju pri 105 oC |
| Vsebnost P2O5 | Med 40,3 % in 41,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarven ali bel zrnat prah, kristali ali topna snov |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |

Sopomenke

Dikalijev monofosfat

Sekundarni kalijev fosfat

Kisel dikalijev fosfat

Dikalijev ortofosfat

Dibazični kalijev fosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Dikalijev hidrogen monofosfat

Dikalijev hidrogen fosfat

Dikalijev hidrogen ortofosfat

Einecs

231–834–5

Kemijska formula

K2HPO4

Molekulska masa

174,18

Vsebnost

Ne manj kot 98 % po štiriurnem sušenju pri 105 oC

Vsebnost P2O5

Med 40,3 % in 41,5 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarven ali bel zrnat prah, kristali ali topna snov

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 8,7 in 9,4

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kot 2,0 %, po štiriurnem sušenju pri 105 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 340 (iii) TRIKALIJEV FOSFAT

| Sopomenke | Kalijev fosfat |
| --- | --- |
| Tribazičen kalijev fosfat |
| Trikalijev ortofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Trikalijev monofosfat |
| Trikalijev fosfat |
| Trikalijev ortofosfat |
| Einecs | 231–907–1 |
| Kemijska formula | Brezvodni: K3HPO4 |
| Hidriran: K3PO4 . nH2O (n = 1 ali 3) |
| Molekulska masa | 212,27 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kot 97 %, računano na žarjeni osnovi |
| Vsebnost P2O5 | Med 30,5 % in 33,0 %, računano na žarjeno snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli higroskopski kristali ali zrnca; Hidrirane oblike, ki so na voljo vključujejo monohidrat in trihidrat |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |

Sopomenke

Kalijev fosfat

Tribazičen kalijev fosfat

Trikalijev ortofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Trikalijev monofosfat

Trikalijev fosfat

Trikalijev ortofosfat

Einecs

231–907–1

Kemijska formula

Brezvodni: K3HPO4

Hidriran: K3PO4 . nH2O (n = 1 ali 3)

Molekulska masa

212,27 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kot 97 %, računano na žarjeni osnovi

Vsebnost P2O5

Med 30,5 % in 33,0 %, računano na žarjeno snov

Opis

Brezbarvni ali beli higroskopski kristali ali zrnca; Hidrirane oblike, ki so na voljo vključujejo monohidrat in trihidrat

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 11,5 in 12,3

Čistost

Izguba pri žarjenju

Brezvodni: ne več kot 3,0 %; hidriran: ne več kot 23,0 %. Določeno z enournim sušenjem pri 105 oC in tridesetminutnim žarjenjem pri 800 oC ± 25 oC

V vodi netopne snovi

Ne več kot 0,2 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 341 (i) MONOKALCIJEV FOSFAT

| Sopomenki | Monobazičen kalcijev fosfat |
| --- | --- |
| Monokalcijev ortofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalcijev dihidrogen fosfat |
| Einecs | 231–837–1 |
| Kemijska formula | Brezvodni: Ca(H2PO4)2 |
| Monohidrat: Ca(H2PO4)2 . H2O |
| Molekulska masa | 234,05 (brezvodni) |
| 252,08 (monohidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 %, računano na suho snov |
| Vsebnost P2O5 | Med 55,5 % in 61,1 %, računano na suho snov |
| Opis | Zrnat prah ali beli, topni kristali ali zrnca |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |

Sopomenki

Monobazičen kalcijev fosfat

Monokalcijev ortofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalcijev dihidrogen fosfat

Einecs

231–837–1

Kemijska formula

Brezvodni: Ca(H2PO4)2

Monohidrat: Ca(H2PO4)2 . H2O

Molekulska masa

234,05 (brezvodni)

252,08 (monohidrat)

Vsebnost

Ne manj kot 95 %, računano na suho snov

Vsebnost P2O5

Med 55,5 % in 61,1 %, računano na suho snov

Opis

Zrnat prah ali beli, topni kristali ali zrnca

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

| B. | Vsebnost CaO |
| --- | --- |

B.

Vsebnost CaO

Med 23,0 % in 27,5 % (brezvodni)

Med 19,0 % in 24,8 % (monohidrat)

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kot 14 %, po štiriurnem sušenju pri 105 oC (brezvodni)

Ne več kot 17,5 %, po enournem sušenju pri 60 oC (monohidrat)

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 17,5 % po tridesetminutnem žarjenju pri 800 oC ± 25 oC (brezvodni)

Ne več kot 25,0 %, po enournem sušenju pri 105 oC, nato tridesetminutnem žarjenju pri 800 oC ± 25 oC (monohidrat)

Fluorid

Ne več kot 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 341 (ii) DIKALCIJEV FOSFAT

| Sopomenki | Dibazičen kalcijev fosfat |
| --- | --- |
| Dikalcijev ortofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalcijev monohidrogen fosfat |
| Kalcijev hidrogen ortofosfat |
| Sekundarni kalcijev fosfat |
| Einecs | 231–826–1 |
| Kemijska formula | Brezvodni: CaHPO4 |
| Monohidrat: CaHPO4·2H2O |
| Molekulska masa | 136,06 (brezvodni) |
| 172,09 (monohidrat) |
| Vsebnost | Dikalcijev fosfat, po triurnem sušenju pri 200 oC, vsebuje ne manj kot 98 % in ne več kot 102 % CaHPO4 |
| Vsebnost P2O5 | Med 50,0 % in 52,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali zrnca, zrnat prah ali prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |

Sopomenki

Dibazičen kalcijev fosfat

Dikalcijev ortofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalcijev monohidrogen fosfat

Kalcijev hidrogen ortofosfat

Sekundarni kalcijev fosfat

Einecs

231–826–1

Kemijska formula

Brezvodni: CaHPO4

Monohidrat: CaHPO4·2H2O

Molekulska masa

136,06 (brezvodni)

172,09 (monohidrat)

Vsebnost

Dikalcijev fosfat, po triurnem sušenju pri 200 oC, vsebuje ne manj kot 98 % in ne več kot 102 % CaHPO4

Vsebnost P2O5

Med 50,0 % in 52,5 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali zrnca, zrnat prah ali prah

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

Delno topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 8,5 % (brezvodni) ali 26,5 % (dihidrat) po tridesetminutnem žarjenju pri 800 oC ± 25 oC (brezvodni)

Fluorid

Ne več kot 50 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 341 (iii) TRIKALCIJEV FOSFAT

| Sopomenki | Tribazičen kalcijev fosfat |
| --- | --- |
| Kalcijev ortofosfat |
| Pentakalcijev hidroksi monofosfat |
| Kalcijev hidroksiapatit |
| Opredelitev | Trikalcijev fosfat je sestavljen iz spremenljive mešanice kalcijevih fosfatov, ki se pridobivajo z nevtralizacijo fosforjeve kisline s kalcijevim hidroksidom. Približna sestava je 10CaO·3P2O5·H2O |
| Kemijsko ime | Pentakalcijev hidroksi monofosfat |
| Trikalcijev monofosfat |
| Einecs | 235–330–6 (Pentakalcijev hidroksi monofosfat) |
| 231–840–8 (Kalcijev ortofosfat) |
| Kemijska formula | Ca5(PO4)3·OH ali Ca3(PO4)2 |
| Molekulska masa | 502 ali 310 |
| Vsebnost | Ne manj kot 90 %, računano na žarjeno snov |
| Vsebnost P2O5 | Med 38,5 % in 48,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel prah brez vonja, obstojen na zraku |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |

Sopomenki

Tribazičen kalcijev fosfat

Kalcijev ortofosfat

Pentakalcijev hidroksi monofosfat

Kalcijev hidroksiapatit

Opredelitev

Trikalcijev fosfat je sestavljen iz spremenljive mešanice kalcijevih fosfatov, ki se pridobivajo z nevtralizacijo fosforjeve kisline s kalcijevim hidroksidom. Približna sestava je 10CaO·3P2O5·H2O

Kemijsko ime

Pentakalcijev hidroksi monofosfat

Trikalcijev monofosfat

Einecs

235–330–6 (Pentakalcijev hidroksi monofosfat)

231–840–8 (Kalcijev ortofosfat)

Kemijska formula

Ca5(PO4)3·OH ali Ca3(PO4)2

Molekulska masa

502 ali 310

Vsebnost

Ne manj kot 90 %, računano na žarjeno snov

Vsebnost P2O5

Med 38,5 % in 48,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel prah brez vonja, obstojen na zraku

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

Praktično netopen v vodi; netopen v etanolu, topen v razredčeni klorovodikovi ali dušikovi kislini

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 8 % po žarjenju do konstantne mase pri 800 oC ± 25 oC,

Fluorid

Ne več kot 50 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 343 (i) MAGNEZIJEV BIS(DIHIDROGENORTOFOSFAT) MAGNEZIJEV DIHIDROGENFOSFAT

| Sopomenke | Magnezijev dihidrogenfosfat |
| --- | --- |
| Magnezijev fosfat, monobazični |
| Monomagnezijev ortofosfat |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Magnezijev bis(dihidrogenortofosfat) |
| Einecs | 236-004-6 |
| Kemijska formula | Mg(H2PO4)2·nH2O (n = 0–4) |
| Molekulska masa | 218,30 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 51,0 % po žarjenju |
| Opis | Bel kristalinični prah brez vonja, rahlo topen v vodi |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na magnezij in fosfat |

Sopomenke

Magnezijev dihidrogenfosfat

Magnezijev fosfat, monobazični

Monomagnezijev ortofosfat

Definicija

Kemijsko ime

Magnezijev bis(dihidrogenortofosfat)

Einecs

236-004-6

Kemijska formula

Mg(H2PO4)2·nH2O (n = 0–4)

Molekulska masa

218,30 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 51,0 % po žarjenju

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja, rahlo topen v vodi

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na magnezij in fosfat

| B. | Vsebnost MgO |
| --- | --- |

B.

Vsebnost MgO

Ne manj kakor 21,5 % po žarjenju

Čistost

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg (kot fluor)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 4 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 343 (ii) MAGNEZIJEV HIDROGENORTOFOSFAT MAGNEZIJEV HIDROGENFOSFAT

| Sopomenke | Magnezijev hidrogenfosfat |
| --- | --- |
| Magnezijev fosfat |
| Dimagnezijev ortofosfat |
| Sekundarni magnezijev fosfat |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Magnezijev hidrogenortofosfat |
| Einecs | 231-823-5 |
| Kemijska formula | MgHPO4·nH2O (n = 0 – 3) |
| Molekulska masa | 120,30 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 96 % po žarjenju |
| Opis | Bel kristalinični prah brez vonja, rahlo topen v vodi |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na magnezij in fosfat |

Sopomenke

Magnezijev hidrogenfosfat

Magnezijev fosfat

Dimagnezijev ortofosfat

Sekundarni magnezijev fosfat

Definicija

Kemijsko ime

Magnezijev hidrogenortofosfat

Einecs

231-823-5

Kemijska formula

MgHPO4·nH2O (n = 0 – 3)

Molekulska masa

120,30 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 96 % po žarjenju

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja, rahlo topen v vodi

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na magnezij in fosfat

| B. | Vsebnost MgO: |
| --- | --- |

B.

Vsebnost MgO:

Ne manj kakor 33,0 %, izračunano na suho snov

Čistost

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg (kot fluor)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 4 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 350 (i) NATRIJEVA SOL JABOLČNE KISLINE

| Sopomenke | Natrijeva sol jabolčne kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Di-natrijev DL-malat, dinatrijeva sol hidroksibutanojske kisline |
| Kemijska formula | Hemihidrat: C4H4Na2O5·1/2 H2O |
| Trihidrat: C4H4Na2O5·3H2O |
| Molekulska masa | Hemihidrat: 187,05 |
| Trihidrat: 232,10 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel kristalnični prah ali koščki |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na natrij |

Sopomenke

Natrijeva sol jabolčne kisline

Definicija

Kemijsko ime

Di-natrijev DL-malat, dinatrijeva sol hidroksibutanojske kisline

Kemijska formula

Hemihidrat: C4H4Na2O5·1/2 H2O

Trihidrat: C4H4Na2O5·3H2O

Molekulska masa

Hemihidrat: 187,05

Trihidrat: 232,10

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalnični prah ali koščki

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na natrij

| B. | Tvorba azobarvila |
| --- | --- |

B.

Tvorba azobarvila

Pozitivna

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Dobro topen v vodi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7,0 % (130 oC, 4 ure) za hemihidrat oz. 20,5 % -23,5 % (130 oC, 4 ure) za trihidrat

Alkalnost

Ne več kakor 0,2 % kot Na2CO3

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 350 (ii) MONONATRIJEVA SOL DL-JABOLČNE KISLINE

| Sopomenke | Mononatrijeva sol DL-jabolčne kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Mononatrijev DL-malat, mononatrijev 2-DL-hidroksi-sukcinat |
| Kemijska formula | C4H5NaO5 |
| Molekulska masa | 156,07 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % računano na suho snov |
| Opis | Bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na natrij |

Sopomenke

Mononatrijeva sol DL-jabolčne kisline

Definicija

Kemijsko ime

Mononatrijev DL-malat, mononatrijev 2-DL-hidroksi-sukcinat

Kemijska formula

C4H5NaO5

Molekulska masa

156,07

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 % računano na suho snov

Opis

Bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na natrij

| B. | Tvorba azobarvila |
| --- | --- |

B.

Tvorba azobarvila

Pozitivna

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % (110 oC, 3 ure)

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 351 KALIJEVA SOL JABOLČNE KISLINE

| Sopomenke | Kalijeva sol jabolčne kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dikalijev DL-malat, dikalijeva sol hidroksibutanojske kisline |
| Kemijska formula | C4H4K2O5 |
| Molekulska masa | 210,27 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 59,5 % |
| Opis | brezbarvna oziroma skoraj brezbarvna vodna raztopina |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na kalij |

Sopomenke

Kalijeva sol jabolčne kisline

Definicija

Kemijsko ime

Dikalijev DL-malat, dikalijeva sol hidroksibutanojske kisline

Kemijska formula

C4H4K2O5

Molekulska masa

210,27

Vsebnost

Ne manj kakor 59,5 %

Opis

brezbarvna oziroma skoraj brezbarvna vodna raztopina

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na kalij

| B. | Tvorba azobarvila |
| --- | --- |

B.

Tvorba azobarvila

Pozitivna

Čistost

Alkalnost

Ne več kakor 0,2 % kot K2CO3

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 352 (i) KALCIJEVA SOL JABOLČNE KISLINE

| Sopomenke | Kalcijeva sol jabolčne kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev DL-malat, kalcijev-a-hidroksisukcinat, kalcijeva sol hidroksibutandiojske kisline |
| Kemijska formula | C4H5CaO5 |
| Molekulska masa | 172,14 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97,5 % računano na suho snov |
| Opis | Bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sol jabolčne kisline, 1,2-dikarboksilno kislino in na kalcij |

Sopomenke

Kalcijeva sol jabolčne kisline

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev DL-malat, kalcijev-a-hidroksisukcinat, kalcijeva sol hidroksibutandiojske kisline

Kemijska formula

C4H5CaO5

Molekulska masa

172,14

Vsebnost

Ne manj kakor 97,5 % računano na suho snov

Opis

Bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sol jabolčne kisline, 1,2-dikarboksilno kislino in na kalcij

| B. | Tvorba azobarvila |
| --- | --- |

B.

Tvorba azobarvila

Pozitivna

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Rahlo topen v vodi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kot 2 % (100 oC, 3 ure)

Alkalnost

Ne več kakor 0,2 % kot CaCO3

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 352 (ii) MONOKALCIJEVA SOL DL-HIDROKSI JABOLČNE KISLINE

| Sopomenke | Monokalcijeva sol DL-jabolčne kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Monokalcijev DL-malat, mokalcijev 2-DL-hidroksi-sukcinat |
| Kemijska formula | (C4H5O5)2Ca |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97,5 % računano na suho snov |
| Opis | Bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na kalcij |

Sopomenke

Monokalcijeva sol DL-jabolčne kisline

Definicija

Kemijsko ime

Monokalcijev DL-malat, mokalcijev 2-DL-hidroksi-sukcinat

Kemijska formula

(C4H5O5)2Ca

Vsebnost

Ne manj kakor 97,5 % računano na suho snov

Opis

Bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na 1,2-dikarboksilno kislino in na kalcij

| B. | Tvorba azobarvila |
| --- | --- |

B.

Tvorba azobarvila

Pozitivna

Purity

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % (110 oC, 3 ure)

Maleinska kislina

Ne več kakor 0,05 %

Fumarna kislina

Ne več kakor 1,0 %

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 353 METAVINSKA KISLINA

| Sopomenke | Divinska kislina |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Metavinska kislina |
| Kemijska formula | C4H6O6 |
| Analiza | Najmanj 99,5 % |
| Opis | Kristalinična ali prašnata snov, bele ali rumenkaste barve. Zelo higroskopična, z rahlim vonjem po karamelu |
| Identifikacija | |
| A. | Dobro topna v vodi in etanolu |
| B. | V epruveto z 2 ml koncentrirane žveplene kisline in 2 kapljicama sulfo-rezorcinol reagenta se doda 1 do 10 mg meta vinske kisline. Pri segrevanju do 150 oC se pojavi intenzivna vijolična barva |
| Čistost | |
| Arzen | Največ 3 mg/kg |
| Svinec | Največ 5 mg/kg |
| Živo srebro | Največ 1 mg/kg |

Sopomenke

Divinska kislina

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Metavinska kislina

Kemijska formula

C4H6O6

Analiza

Najmanj 99,5 %

Opis

Kristalinična ali prašnata snov, bele ali rumenkaste barve. Zelo higroskopična, z rahlim vonjem po karamelu

Identifikacija

A.

Dobro topna v vodi in etanolu

B.

V epruveto z 2 ml koncentrirane žveplene kisline in 2 kapljicama sulfo-rezorcinol reagenta se doda 1 do 10 mg meta vinske kisline. Pri segrevanju do 150 oC se pojavi intenzivna vijolična barva

Čistost

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 354 KALCIJEV TARTRAT

| Sopomenke | L-kalcijev tartrat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Kalcijev L(+)- 2,3-dihidroksibutandioat dihidrat |
| Kemijska formula | C4H4CaO6·2H2O |
| Molekulska masa | 224,18 |
| Analiza | Najmanj 98,0 % |
| Opis | Fin kristaliničen prah, bele ali umazanobele barve |
| Identifikacija | |
| A. | Rahlo topen v vodi. Topnost približno 0,01 g/100 ml vode (20 oC). Malo topen v etanolu. Rahlo topen v dietiletru. Topen v kislinah |

Sopomenke

L-kalcijev tartrat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalcijev L(+)- 2,3-dihidroksibutandioat dihidrat

Kemijska formula

C4H4CaO6·2H2O

Molekulska masa

224,18

Analiza

Najmanj 98,0 %

Opis

Fin kristaliničen prah, bele ali umazanobele barve

Identifikacija

A.

Rahlo topen v vodi. Topnost približno 0,01 g/100 ml vode (20 oC). Malo topen v etanolu. Rahlo topen v dietiletru. Topen v kislinah

| B. | Specifični kot zasuka [α]20D | +7,0o do +7,4o (0,1 % v 1N HCl raztopini) |
| --- | --- |

B.

Specifični kot zasuka [α]20D | +7,0o do +7,4o (0,1 % v 1N HCl raztopini)

+7,0o do +7,4o (0,1 % v 1N HCl raztopini)

| C. | pH 5 % tekoče zmesi | |
| --- | --- |

C.

pH 5 % tekoče zmesi |

Med 6,0 in 9,0

Čistost

Sulfati (kot H2SO4)

Največ 1 g/kg

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 355 ADIPINSKA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Heksandiojska kislina, 1,4-butandikarboksilna kislina |
| Einecs | 204-673-3 |
| Kemijska formula | C6H10O4 |
| Molekulska masa | 146,14 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,6 % |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Heksandiojska kislina, 1,4-butandikarboksilna kislina

Einecs

204-673-3

Kemijska formula

C6H10O4

Molekulska masa

146,14

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,6 %

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

151,5 oC–154,0 oC

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Rahlo topna v vodi. Dobro topna v etanolu

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 20 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 356 NATRIJEV ADIPAT

| Opredelitev pojma | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev adipat |
| Einecs | 231-293-5 |
| Kemijska formula | C6H8Na2O4 |
| Molekulska masa | 190,11 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % (računano na suho snov) |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Natrijev adipat

Einecs

231-293-5

Kemijska formula

C6H8Na2O4

Molekulska masa

190,11

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % (računano na suho snov)

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

151 oC–152 oC (za adipinsko kislino)

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Približno 50 g/100 ml vode (20 oC)

| C. | Pozitivni test za natrij |
| --- | --- |

C.

Pozitivni test za natrij

Čistost

Voda

Največ 3 % (Karl Fischer)

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 357 KALIJEV ADIPAT

| Opredelitev pojma | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev adipat |
| Einecs | 242-838-1 |
| Kemijska formula | C6H8K2O4 |
| Molekulska masa | 222,32 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % (računano na suho snov) |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalijev adipat

Einecs

242-838-1

Kemijska formula

C6H8K2O4

Molekulska masa

222,32

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % (računano na suho snov)

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

151 oC–152 oC (za adipinsko kislino)

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Približno 60 g/100 ml vode (20 oC)

| C. | Pozitivni test na kalij |
| --- | --- |

C.

Pozitivni test na kalij

Čistost

Voda

Največ 3 % (Karl Fischer)

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 363 JANTARNA KISLINA

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Butandionska kislina |
| Einecs | 203-740-4 |
| Kemijska formula | C4H6O4 |
| Molekulska masa | 118,09 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Definicija

Kemijsko ime

Butandionska kislina

Einecs

203-740-4

Kemijska formula

C4H6O4

Molekulska masa

118,09

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarvni ali beli kristali, brez vonja

Identifikacija

A.

Območje taljenja

185,0 oC–190,0 oC

Čistost

Ostanek po žarjenju

Ne več kakor 0,025 % (800 oC, 15 minut)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 380 TRIAMONIJEV CITRAT

| Sopomenke | Tribazični amonijev citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Triamonijeva sol 2-hidroksipropan-1,2,3-trikarboksilne kisline |
| Einecs | 222-394-5 |
| Kemijska formula | C6H17N3O7 |
| Molekulska masa | 243,22 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97,0 % |
| Opis | Beli do sivkasto beli kristali ali prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na amonij in na citrat |

Sopomenke

Tribazični amonijev citrat

Definicija

Kemijsko ime

Triamonijeva sol 2-hidroksipropan-1,2,3-trikarboksilne kisline

Einecs

222-394-5

Kemijska formula

C6H17N3O7

Molekulska masa

243,22

Vsebnost

Ne manj kakor 97,0 %

Opis

Beli do sivkasto beli kristali ali prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na amonij in na citrat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi

Čistost

Oksalat

Ne več kakor 0,04 % (kot oksalna kislina)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 385 KALCIJEV DINATRIJEV ETILENDIAMINTETRA ACETAT–EDTA

| Sopomenke | Kalcijev dinatrijev EDTA |
| --- | --- |
| Calcium disodium edetate |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev(2)-dinatrijev N, N'-1,2-etandil-bis [N-(karboksimetil)-glicinat [(4-)-O, O',ON,ON] |
| Calcium disodium ethylenediaminetetra acetate Kalcijev dinatrijev (etilendinitrilo)tetra acetat |
| Einecs | 200-529-9 |
| Kemijska formula | C10H12O8CaNa2·2H2O |
| Molekulska masa | 410,31 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97 %, računano na suho snov |
| Opis | Bela kristalinična zrnca, brez vonja ali bel do skoraj bel prah, rahlo higroskopski |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na kalcij |

Sopomenke

Kalcijev dinatrijev EDTA

Calcium disodium edetate

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev(2)-dinatrijev N, N'-1,2-etandil-bis [N-(karboksimetil)-glicinat [(4-)-O, O',ON,ON]

Calcium disodium ethylenediaminetetra acetate Kalcijev dinatrijev (etilendinitrilo)tetra acetat

Einecs

200-529-9

Kemijska formula

C10H12O8CaNa2·2H2O

Molekulska masa

410,31

Vsebnost

Ne manj kakor 97 %, računano na suho snov

Opis

Bela kristalinična zrnca, brez vonja ali bel do skoraj bel prah, rahlo higroskopski

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na kalcij

| B. | Sposobnost kovinskih ionov za tvorbo kelatov |
| --- | --- |

B.

Sposobnost kovinskih ionov za tvorbo kelatov

| C. | pH 1 % raztopine med 6,5 in 7,5 |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine med 6,5 in 7,5

Čistost

Vsebnost vode

5 do 13 % (metoda Karl Fischer)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 400 ALGINSKA KISLINA

| Definicija | Linearni glikuronoglikan je pretežno iz enot β-(1-4) vezane D-manuronske in α-(1-4) vezane L-guluronske kisline v obliki piranskega obroča. Hidrofilni koloidni ogljikovodik ekstrahiramo z razredčenimi alkalijami iz naravnih sort raznih vrst rjavih morskih rastlin (Phaeophyceae) |
| --- | --- |
| Einecs | 232-680-1 |
| Kemijska formula | (C6H8O6)n |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Alginska kislina daje ne manj kakor 20 % in ne več kakor 23 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 91 % in ne več kakor 104,5 % alginske kisline (C6H8O6)n (računano na ekvivalentno maso 200) |
| Opis | Alginska kislina je lahko vlaknata, zrnata ali v prahu. Je bele do rumenkasto rjave barve in skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Linearni glikuronoglikan je pretežno iz enot β-(1-4) vezane D-manuronske in α-(1-4) vezane L-guluronske kisline v obliki piranskega obroča. Hidrofilni koloidni ogljikovodik ekstrahiramo z razredčenimi alkalijami iz naravnih sort raznih vrst rjavih morskih rastlin (Phaeophyceae)

Einecs

232-680-1

Kemijska formula

(C6H8O6)n

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Alginska kislina daje ne manj kakor 20 % in ne več kakor 23 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 91 % in ne več kakor 104,5 % alginske kisline (C6H8O6)n (računano na ekvivalentno maso 200)

Opis

Alginska kislina je lahko vlaknata, zrnata ali v prahu. Je bele do rumenkasto rjave barve in skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopna v vodi in organskih topilih, počasi topna v raztopinah natrijevega karbonata, natrijevega hidroksida in trinatrijevega fosfata

| B. | Kalcijev klorid–obarjalni preskus |
| --- | --- |

B.

Kalcijev klorid–obarjalni preskus

0,5- % raztopini vzorca, pripravljenega z 1 M raztopino natrijevega hidroksida, dodamo eno petino njegovega volumna 2,5- % raztopine kalcijevega klorida. Nastane voluminozna, želatinasta oborina. S tem preskusom ločimo alginsko kislino od akacijevega gumija, natrijeve karboksimetilne celuloze, karboksimetilnega škroba, karagenana, želatine, gumigatija, gumija karaja, gumija moke rožičevih pešk, metilceluloze in gumija tragant

| C. | Amonijev sulfat–obarjalni preskus |
| --- | --- |

C.

Amonijev sulfat–obarjalni preskus

0,5- % raztopini vzorca, pripravljenega z 1 M raztopino natrijevega hidroksida, dodamo eno polovico njegovega volumna nasičene raztopine amonijevega sulfata. Oborina ne nastane. S tem preskusom ločimo alginsko kislino od agarja, natrijeve karboksimetilne celuloze, karagenana, deesterificiranega pektina, želatine, gumija moke rožičevih pešk, metilceluloze in škroba

| D. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

D.

Barvna reakcija

0,01 g vzorca med močnim stresanjem raztopimo z 0,15 ml 0,1 N natrijevega hidroksida in dodamo 1 ml kisle ferisulfatne raztopine. V petih minutah se razvije češnjevo rdeča barva in postane temno škrlatna/vijolična

Čistost

pH 3 % suspenzije

Med 2,0 in 3,5

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 4 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 8 %, računano na suho snov

Natrijev hidroksid (1 M raztopine)

Ne več kakor 2 % netopne snovi, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g alginske kisline je ni

Salmonella spp.

V 10 g alginske kisline je ni

E 401 NATRIJEV ALGINAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijeva sol alginske kisline |
| Kemijska formula | (C6H7 NaO6)n |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 90,8 % in ne več kakor 106,0 % natrijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 222) |
| Opis | Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na natrij in na alginsko kislino |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijeva sol alginske kisline

Kemijska formula

(C6H7 NaO6)n

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida (CO2), računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 90,8 % in ne več kakor 106,0 % natrijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 222)

Opis

Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na natrij in na alginsko kislino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 4 ure)

V vodi netopna snov

Ne več kakor 2 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g soli je ni

Salmonella spp.

V 10 g soli je ni

E 402 KALIJEV ALGINAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijeva sol alginske kisline |
| Kemijska formula | (C6H7KO6)n |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 16,5 % in ne več kakor 19,5 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,2 % in ne več kakor 105,5 % kalijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 238) |
| Opis | Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalij in na alginsko kislino |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijeva sol alginske kisline

Kemijska formula

(C6H7KO6)n

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Daje ne manj kakor 16,5 % in ne več kakor 19,5 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,2 % in ne več kakor 105,5 % kalijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 238)

Opis

Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalij in na alginsko kislino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 4 ure)

V vodi netopna snov

Ne več kakor 2 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g soli je ni

Salmonella spp.

V 10 g soli je ni

E 403 AMONIJEV ALGINAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Amonijeva sol alginske kisline |
| Kemijska formula | (C6H11NO6)n |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 88,7 % in ne več kakor 103,6 % amonijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 217) |
| Opis | Bel do rumenkast, vlaknat ali zrnat prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na amonij in na alginsko kislino |

Definicija

Kemijsko ime

Amonijeva sol alginske kisline

Kemijska formula

(C6H11NO6)n

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 88,7 % in ne več kakor 103,6 % amonijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 217)

Opis

Bel do rumenkast, vlaknat ali zrnat prah

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na amonij in na alginsko kislino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 4 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 7 %, računano na suho snov

V vodi netopna snov

Ne več kakor 2 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g soli je ni

Salmonella spp.

V 10 g soli je ni

E 404 KALCIJEV ALGINAT

| Sopomenke | Kalcijeva sol alginata |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijeva sol alginske kisline |
| Kemijska formula | (C6H7Ca1/2O6)n |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,6 % in ne več kakor 104,5 % kalcijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 219) |
| Opis | Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalcij in na alginsko kislino |

Sopomenke

Kalcijeva sol alginata

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijeva sol alginske kisline

Kemijska formula

(C6H7Ca1/2O6)n

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Daje ne manj kakor 18 % in ne več kakor 21 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov, kar ustreza ne manj kakor 89,6 % in ne več kakor 104,5 % kalcijevega alginata (računano na ekvivalentno maso 219)

Opis

Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalcij in na alginsko kislino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 4 ure)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g soli je ni

Salmonella spp.

V 10 g soli je ni

E 405 PROPAN–1,2–DIOL ALGINAT

| Sopomenke | Hidroksipropil alginat |
| --- | --- |
| 1,2-propandiolester alginske kisline |
| Propilenglikol alginat |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Propan-1,2-diolester alginske kisline; sestava se spreminja glede na stopnjo zaestrenja ter glede na odstotek prostih in nevtraliziranih karboksilnih skupin v molekuli |
| Kemijska formula | (C9H14O7)n |
| (zaestren) |
| Molekulska masa | 10 000–600 000 (tipično povprečje) |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 16 % in ne več kakor 20 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov |
| Opis | Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na 1,2-propandiol in na alginsko kislino po hidrolizi |

Sopomenke

Hidroksipropil alginat

1,2-propandiolester alginske kisline

Propilenglikol alginat

Definicija

Kemijsko ime

Propan-1,2-diolester alginske kisline; sestava se spreminja glede na stopnjo zaestrenja ter glede na odstotek prostih in nevtraliziranih karboksilnih skupin v molekuli

Kemijska formula

(C9H14O7)n

(zaestren)

Molekulska masa

10 000–600 000 (tipično povprečje)

Vsebnost

Daje ne manj kakor 16 % in ne več kakor 20 % ogljikovega dioksida, računano na suho snov

Opis

Bel do rumenkast vlaknat ali zrnat prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na 1,2-propandiol in na alginsko kislino po hidrolizi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 20 % (105 oC, 4 ure)

Vsebnost skupnega propan-1,2-diola

Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 45 %

Vsebnost prostega propan-1,2-diola

Ne več kakor 15 %

V vodi netopna snov

Ne več kakor 2 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 500 kolonij na gram

E. coli

V 5 g alginata je ni

Salmonella spp.

V 10 g alginata je ni

E 406 AGAR

| Sopomenke | Geloza |
| --- | --- |
| Japonski agar |
| Bengalska, cejlonska, kitajska ali japonska sljuda |
| Layor Carang |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Agar je hidrofilni koloidni polisaharid, sestavljen pretežno iz D-galaktoznih enot. Na približno vsakih deset D-galaktopiranoznih enot so hidroksi skupine zaestrene z žvepleno kislino, ki je nevtralizirana s kalcijem, magnezijem, kalijem ali natrijem. Ekstrahiramo ga iz nekaterih naravnih sort morskih alg, družin Gelidiaceae in Sphaerococcaceae ter sorodnih rdečih alg iz rodu Rhodophyceae |
| Einecs | 232-658-1 |
| Vsebnost | Mejna koncentracija gela naj ne bi bila večja od 0,25 % |
| Opis | Agar je brez vonja ali rahlega značilnega vonja. Nemleti agar se ponavadi pojavlja v zvitkih iz tankih, membranskih in zlepljenih, dolgih in ozkih trakov ali pa je v zrezani, zrnati ali kosmičasti obliki. Lahko je svetlo rumenkasto oranžen, rumenkasto siv do bledo rumen ali brezbarven. Kadar je vlažen, je lepljiv, in kadar je suh, krhek. Uprašeni agar je bel do rumenkasto bel ali bledo rumen. Če ga pod mikroskopom preiskujemo v vodi, je zrnat in nekako vlaknat. Lahko so zraven še delci spužev in diatomej. V klorovodikovi raztopini je uprašeni agar prozornejši kakor v vodi, bolj ali manj zrnat, stisnjen in oglat ter tu in tam vsebuje delce diatomej. Jakost gela je mogoče standardizirati z dodatkom dekstroze in maltodekstrinov ali sladkorja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Geloza

Japonski agar

Bengalska, cejlonska, kitajska ali japonska sljuda

Layor Carang

Definicija

Kemijsko ime

Agar je hidrofilni koloidni polisaharid, sestavljen pretežno iz D-galaktoznih enot. Na približno vsakih deset D-galaktopiranoznih enot so hidroksi skupine zaestrene z žvepleno kislino, ki je nevtralizirana s kalcijem, magnezijem, kalijem ali natrijem. Ekstrahiramo ga iz nekaterih naravnih sort morskih alg, družin Gelidiaceae in Sphaerococcaceae ter sorodnih rdečih alg iz rodu Rhodophyceae

Einecs

232-658-1

Vsebnost

Mejna koncentracija gela naj ne bi bila večja od 0,25 %

Opis

Agar je brez vonja ali rahlega značilnega vonja. Nemleti agar se ponavadi pojavlja v zvitkih iz tankih, membranskih in zlepljenih, dolgih in ozkih trakov ali pa je v zrezani, zrnati ali kosmičasti obliki. Lahko je svetlo rumenkasto oranžen, rumenkasto siv do bledo rumen ali brezbarven. Kadar je vlažen, je lepljiv, in kadar je suh, krhek. Uprašeni agar je bel do rumenkasto bel ali bledo rumen. Če ga pod mikroskopom preiskujemo v vodi, je zrnat in nekako vlaknat. Lahko so zraven še delci spužev in diatomej. V klorovodikovi raztopini je uprašeni agar prozornejši kakor v vodi, bolj ali manj zrnat, stisnjen in oglat ter tu in tam vsebuje delce diatomej. Jakost gela je mogoče standardizirati z dodatkom dekstroze in maltodekstrinov ali sladkorja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v mrzli vodi; topen v vreli vodi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 22 % (105 oC, 5 ur)

Pepel

Ne več kakor 6,5 % pri 550 oC, računano na suho snov

V kislini netopen pepel (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini)

Ne več kakor 0,5 % pri 550 oC, računano na suho snov

Netopne snovi (v vroči vodi)

Ne več kakor 1,0 %

Škrob

Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu agarja v desetih delih vode dodamo nekaj kapljic raztopine joda. Modra barva se ne pojavi

Želatina in druge beljakovine

Približno 1 g agarja raztopimo v 100 ml vrele vode in pustimo, da se ohladi na približno 50 oC. Petim ml raztopine dodamo 5 ml trinitrofenolne raztopine (1 g brezvodnega trinitrofenola/100 ml vroče vode). Po 10 minutah se motnost ne pojavi

Absorpcija vode

V 100-ml merilni valj damo 5 g agarja, dopolnimo z vodo do oznake, zmešamo in 24 ur pustimo stati pri približno 25 oC. Vsebino valja prelijemo skozi navlaženo stekleno volno, tako da voda steče v drug 100-ml merilni valj. Ne smemo dobiti več kakor 75 ml vode

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 407 KARAGENAN

| Sopomenke | Trgovski izdelki se prodajajo pod različnimi imeni, kakor so: |
| --- | --- |
| Irski mah gelose |
| Eucheuman (iz Eucheuma spp.) |
| Iridophycan (iz Iridaea spp.) |
| Hypnean (iz Hypnea spp.) |
| Furcellaran ali danski agar (iz Furcellaria fastigiata) |
| Karagenan (iz Chondrus in Gigartina spp.) |
| Opredelitev | Karagenan se pridobiva z vodno ekstrakcijo naravnih sort morskih alg Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneaeceae in Furcellariaceae, družine razreda Rhodophyceae (rdeče alge). Za organsko obarjanje se lahko uporabljajo samo metanol, etanol in propan-2-ol. Karagenan je v sestavljen predvsem iz kalijevih, natrijevih, magnezijevih in kalcijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki po hidrolizi dajejo galaktozo in 3,6- anhidrogalaktozo. Karagenan se ne hidrolizira ali kako drugače razgrajuje. |
| Einecs | 232-524-2 |
| Opis | Rumenkast do brezbarven, grob do fin prah, ki je praktično brez vonja. |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na galaktozo, anhidrogalaktozo in sulfat |

Sopomenke

Trgovski izdelki se prodajajo pod različnimi imeni, kakor so:

Irski mah gelose

Eucheuman (iz Eucheuma spp.)

Iridophycan (iz Iridaea spp.)

Hypnean (iz Hypnea spp.)

Furcellaran ali danski agar (iz Furcellaria fastigiata)

Karagenan (iz Chondrus in Gigartina spp.)

Opredelitev

Karagenan se pridobiva z vodno ekstrakcijo naravnih sort morskih alg Gigartinaceae, Solieriaceae, Hypneaeceae in Furcellariaceae, družine razreda Rhodophyceae (rdeče alge). Za organsko obarjanje se lahko uporabljajo samo metanol, etanol in propan-2-ol. Karagenan je v sestavljen predvsem iz kalijevih, natrijevih, magnezijevih in kalcijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki po hidrolizi dajejo galaktozo in 3,6- anhidrogalaktozo. Karagenan se ne hidrolizira ali kako drugače razgrajuje.

Einecs

232-524-2

Opis

Rumenkast do brezbarven, grob do fin prah, ki je praktično brez vonja.

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na galaktozo, anhidrogalaktozo in sulfat

Čistost

Vsebnost metanola, etanola, propan-2-ola

Največ 0,1 %, posamezno ali v kombinaciji

Viskoznost 1,5 % raztopine pri 75 oC

Najmanj kot 5 mPa.s

Izguba pri sušenju

Največ 12 % (105 oC, štiri ure)

Sulfat

Najmanj 15 % in največ 40 %, računano na suho snov (kot SO4)

Pepel

Najmanj 15 % in največ 40 %, računano na suho snov pri 550 oC

Pepel, netopen v kislini

Največ 1 %, računano na suho snov (netopen v 10 % klorovodikovi kislini)

V kislini netopne snovi

Največ 2 %, računano na suho snov (netopne v 1 % klorovodikovi kislini v/v)

Majhna Molekulska masakaragenana (frakcija molske mase pod 50 kDa)

Največ 5 %

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

Kadmij

Največ 1 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Največ 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Največ 300 kolonij na gram

E. coli

Ni prisotna v 5 g

Salmonella spp.

Ni prisotna v 10 g

E 407a OBDELANE RDEČE MORSKE ALGE EUCHEUMA

| Sopomenke | PES (akronim za obdelane rdeče morske alge eucheuma) |
| --- | --- |
| Opredelitev | Obdelane rdeče morske alge eucheuma se pridobivajo z alkalno (KOH) vodno obdelavo naravnih sort morskih alg Eucheuma cottonii in Eucheuma spinosum, razreda Rhodophyceae (rdeče alge), s čimer se odstranijo nečistote, in z izpiranjem s svežo vodo ter sušenjem, da se dobi proizvod. Proizvod se lahko še bolje očisti z izpiranjem z metanolom, etanolom ali propan-2-olom in sušenjem. Karagenan je sestavljen predvsem iz kalijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki po hidrolizi, dajejo galaktozo in 3,6 anhidrogalaktozo. Natrijeve, kalcijeve in magnezijeve soli polisaharidnih sulfatnih estrov so navzoče v manjših količinah. V proizvodu je navzoče tudi do 15 % celuloze alg. Karagenan v obdelani rdeči morski algi eucheuma se ne hidrolizira ali kako drugače kemijsko razgradi. |
| Opis | Rumeno rjav do rumenkast, grob do fin prah, ki je praktično brez vonja. |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na galaktozo, anhidrogalaktozo in sulfat |

Sopomenke

PES (akronim za obdelane rdeče morske alge eucheuma)

Opredelitev

Obdelane rdeče morske alge eucheuma se pridobivajo z alkalno (KOH) vodno obdelavo naravnih sort morskih alg Eucheuma cottonii in Eucheuma spinosum, razreda Rhodophyceae (rdeče alge), s čimer se odstranijo nečistote, in z izpiranjem s svežo vodo ter sušenjem, da se dobi proizvod. Proizvod se lahko še bolje očisti z izpiranjem z metanolom, etanolom ali propan-2-olom in sušenjem. Karagenan je sestavljen predvsem iz kalijevih soli polisaharidnih sulfatnih estrov, ki po hidrolizi, dajejo galaktozo in 3,6 anhidrogalaktozo. Natrijeve, kalcijeve in magnezijeve soli polisaharidnih sulfatnih estrov so navzoče v manjših količinah. V proizvodu je navzoče tudi do 15 % celuloze alg. Karagenan v obdelani rdeči morski algi eucheuma se ne hidrolizira ali kako drugače kemijsko razgradi.

Opis

Rumeno rjav do rumenkast, grob do fin prah, ki je praktično brez vonja.

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na galaktozo, anhidrogalaktozo in sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

V vodi tvori motne viskozne suspenzije. Netopen v etanolu.

Čistost

Vsebnost metanola, etanola, propan-2-ola

Največ 0,1 %, posamezno ali v kombinaciji

Viskoznost 1,5 % raztopine pri 75 oC

Najmanj 5 mPa.s

Izguba pri sušenju

Največ 12 % (105 oC, štiri ure)

Sulfat

Najmanj 15 % in največ 40 %, računano na suho snov (kot SO4)

Pepel

Najmanj 15 % in največ 40 %, računano na suho snov pri 550 oC

Pepel, netopen v kislini

Največ 1 %, računano na suho snov (netopen v 10 % klorovodikovi kislini)

V kislini netopne snovi

Najmanj 8 % in največ 15 %, računano na suho snov (netopen v 1 % žveplovi kislini v/v)

Majhna Molekulska masa karagenana (frakcija molske mase pod 50 kDa)

Največ 5 %

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

Kadmij

Največ 1 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Največ 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Največ 300 kolonij na gram

E. coli

ni prisotna v 5 g

Salmonella spp.

ni prisotna v 10 g

E 410 GUMI ROŽIČEVIH PEŠK

| Sopomenke | Carob bean gum |
| --- | --- |
| Algaroba |
| Definicija | Je mleti endosperm semen naravne sorte rožičevega drevesa, Cerationia siliqua (L.) Taub. (družina Leguminosae). Pretežno je iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavljenega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot, ki so med seboj povezane z glikozidnimi vezmi, in ga kemično lahko opišemo kot galaktomanan |
| Molekulska masa | 50 000–3 000 000 |
| Einecs | 232-541-5 |
| Vsebnost | Vsebnost galaktomanana ne manj kakor 75 % |
| Opis | Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na galaktozo in manozo |

Sopomenke

Carob bean gum

Algaroba

Definicija

Je mleti endosperm semen naravne sorte rožičevega drevesa, Cerationia siliqua (L.) Taub. (družina Leguminosae). Pretežno je iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavljenega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot, ki so med seboj povezane z glikozidnimi vezmi, in ga kemično lahko opišemo kot galaktomanan

Molekulska masa

50 000–3 000 000

Einecs

232-541-5

Vsebnost

Vsebnost galaktomanana ne manj kakor 75 %

Opis

Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na galaktozo in manozo

| B. | Mikroskopski pregled |
| --- | --- |

B.

Mikroskopski pregled

Na stekleno ploščico damo nekaj zmletega vzorca in vodno raztopino, ki vsebuje 0,5 % joda in 1 % kalijevega jodida, ter pregledamo pod mikroskopom. Gumi rožičevih pešk vsebuje dolge raztegnjene cevaste celice, ki so ločene ali rahlo razmaknjene. Gumi guar pa ima okrogle do hruškasto oblikovane celice, ki se med seboj tiščijo. Vsebina celic je rumena do rjava

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Topen v vroči vodi, netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 5 ur)

Pepel

Ne več kakor 1,2 %, določeno pri 800 oC

Beljakovine (N x 6,25)

Ne več kakor 7 %

V kislini netopna snov

Ne več kakor 4 %

Škrob

Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu vzorca z desetimi deli vode dodamo nekaj kapljic raztopine joda. Modra barva se ne pojavi

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Etanol in propan-2-ol

Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji

E 412 GUMA GUAR

| Sopomenke | Gum cyamopsis |
| --- | --- |
| Guar flour |
| Definicija | Guma guar je mleti endosperm semen naravne sorte rastline guar, Cyamopsis tetragonolobus (L.) Taub. (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavljenega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot z glikozidno vezavo, ki jih kemično lahko opišemo kot galaktomanan |
| Einecs | 232-536-8 |
| Molekulska masa | 50 000–8 000 000 |
| Vsebnost | Vsebnost galaktomanana ni manjša od 75 % |
| Opis | Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na galaktozo in na manozo |

Sopomenke

Gum cyamopsis

Guar flour

Definicija

Guma guar je mleti endosperm semen naravne sorte rastline guar, Cyamopsis tetragonolobus (L.) Taub. (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnega hidrokoloidnega polisaharida, sestavljenega iz galaktopiranoznih in manopiranoznih enot z glikozidno vezavo, ki jih kemično lahko opišemo kot galaktomanan

Einecs

232-536-8

Molekulska masa

50 000–8 000 000

Vsebnost

Vsebnost galaktomanana ni manjša od 75 %

Opis

Bel do rumenkasto bel prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na galaktozo in na manozo

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topna v mrzli vodi

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 5 ur)

Pepel

Ne več kakor 1,5 % pri 800 oC

V kislini netopne snovi

Ne več kakor 7 %

Beljakovine (N x 6,25)

Ne več kakor 10 %

Škrob

Nezaznaven z naslednjo metodo: enemu delu vzorca z desetimi deli vode dodamo nekaj kapljic raztopine joda. (Modra barva se ne pojavi)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 413 GUMI TRAGANT

| Sopomenke | Gumi tragant |
| --- | --- |
| Tragant |
| Definicija | Gumi tragant je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Astragalus gummifer Labillardiere ter drugih azijskih vrst Astragalusa (družina Leguminosae). Pretežno je iz visokomolekularnih polisaharidov (galaktoarabanov in kislih polisaharidov), iz katerih pri hidrolizi dobimo galakturonsko kislino, galaktozo, arabinozo, ksilozo in fukozo. Vsebuje lahko tudi manjšo količino ramnoze in glukoze (pridobljene iz sledov škroba in/ali celuloze) |
| Molekulska masa | Približno 800 000 |
| Einecs | 232-552-5 |
| Opis | Nemleti gumi tragant so sploščeni, vlaknati, ravni ali skrivljeni delci ali spiralno zaviti koščki debeline od 0,5 do 2,5 mm in dolžine do 3 cm. Je bele do bledo rumene barve, nekateri delci so lahko rdečkasti. Delci so roževinastega otipa s kratkim prelomom. Je brez vonja, raztopine pa so neokusne in sluzave. Uprašeni gumi tragant je bele do bledo rumene ali rožnatorjave (bledo rjave) barve |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Gumi tragant

Tragant

Definicija

Gumi tragant je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Astragalus gummifer Labillardiere ter drugih azijskih vrst Astragalusa (družina Leguminosae). Pretežno je iz visokomolekularnih polisaharidov (galaktoarabanov in kislih polisaharidov), iz katerih pri hidrolizi dobimo galakturonsko kislino, galaktozo, arabinozo, ksilozo in fukozo. Vsebuje lahko tudi manjšo količino ramnoze in glukoze (pridobljene iz sledov škroba in/ali celuloze)

Molekulska masa

Približno 800 000

Einecs

232-552-5

Opis

Nemleti gumi tragant so sploščeni, vlaknati, ravni ali skrivljeni delci ali spiralno zaviti koščki debeline od 0,5 do 2,5 mm in dolžine do 3 cm. Je bele do bledo rumene barve, nekateri delci so lahko rdečkasti. Delci so roževinastega otipa s kratkim prelomom. Je brez vonja, raztopine pa so neokusne in sluzave. Uprašeni gumi tragant je bele do bledo rumene ali rožnatorjave (bledo rjave) barve

Identifikacija

A.

Topnost

1 gram vzorca s 50 ml vode nabrekne in tvori gladko, žilavo, opalescentno sluz; netopen v etanolu in ne nabrekne v 60- % (m/v) vodnem etanolu

Čistost

Negativna reakcija na gumo karaja

1 gram kuhamo z 20 ml vode, dokler ne nastane sluz. Dodamo 5 ml klorovodikove kisline in zmes kuhamo še 5 minut. Obstojna rožnata ali rdeča barva se ne sme razviti.

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 16 % (105 oC, 5 ur)

Skupen pepel

Ne več kakor 4 %

V kislini netopen pepel

Ne več kakor 0,5 %

V kislini netopne snovi

Ne več kakor 2 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Salmonella spp.

V 10 g gumija tragant je ni

E. coli

V 5 g gumija tragant je ni

E 414 GUMIARABIKUM

| Sopomenke | Akacijeva guma |
| --- | --- |
| Definicija | Gumiarabikum je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Acacia senegal (L) Willdenow ali sorodnih vrst akacije (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnih polisaharidov ter njihovih kalcijevih, magnezijevih in kalijevih soli, ki pri hidrolizi dajo arabinozo, galaktozo, ramnozo in glukuronsko kislino |
| Molekulska masa | Približno 350 000 |
| Einecs | 232-519-5 |
| Opis | Nemleti gumiarabikum se pojavlja kot bele ali rumenkasto bele sferoidne kapljice raznih velikosti ali kot oglati delci; včasih je pomešan s temnejšimi delci. Na voljo je tudi v belih do rumenkasto belih kosmičih, zrncih, prahu ali kot posušena snov po razprševanju |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Akacijeva guma

Definicija

Gumiarabikum je posušen izcedek iz zarezanih debel in vej naravnih sort rastline Acacia senegal (L) Willdenow ali sorodnih vrst akacije (družina Leguminosae). Je pretežno iz visokomolekularnih polisaharidov ter njihovih kalcijevih, magnezijevih in kalijevih soli, ki pri hidrolizi dajo arabinozo, galaktozo, ramnozo in glukuronsko kislino

Molekulska masa

Približno 350 000

Einecs

232-519-5

Opis

Nemleti gumiarabikum se pojavlja kot bele ali rumenkasto bele sferoidne kapljice raznih velikosti ali kot oglati delci; včasih je pomešan s temnejšimi delci. Na voljo je tudi v belih do rumenkasto belih kosmičih, zrncih, prahu ali kot posušena snov po razprševanju

Identifikacija

A.

Topnost

Raztopina, ki jo dobimo tako, da 1 gram gumija raztopimo v 2 ml mrzle vode, gladko teče, je kisla na lakmus in netopna v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 17 % (105 oC, 5 ur) za zrnato in ne več kakor 10 % (105 oC, 4 ure) za posušeno snov po razprševanju

Skupni pepel

Ne več kakor 4 %

V kislini netopen pepel

Ne več kakor 0,5 %

V kislini netopne snovi

Ne več kakor 1 %

Škrob ali dekstrin

1 del gume s 50 deli vode skuhamo in ohladimo. Petim ml dodamo 1 kapljico raztopine joda. Modrikasta ali rdečkasta barva se ne pojavi

Tanin

10 ml raztopine 1 dela gume v 50 delih vode dodamo približno 0,1 ml raztopine feriklorida (9 g FeCL3. 6H2O in dopolnimo z vodo do oznake 100 ml). Črnkasta barva ali črnkasta usedlina se ne pojavi

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Produkti hidrolize

Ne vsebuje manoze, ksiloze in galakturonske kisline (določeno s kromatografijo)

Salmonella spp.

V 10 g gumija je ni

E. coli

V 5 g gumija je ni

E 415 GUMA KSANTAN

| Opredelitev | Guma ksantan je visokomolekularna polisaharidna guma in izdelana s fermentiranjem ogljikovih hidratov s čisto kulturo iz naravnih vrst Xanthomonas campestris, produkt fermentacije čistimo z etanolom ali propan-2-e-2-olom, sušimo in meljemo. Vsebuje D-glukozo in D-manozo kot prevladujoči heksozni enoti skupaj z D-glukuronsko in alfa ketopropionsko kislino; gumo pripravimo kot natrijevo, kalijevo ali kalcijevo sol. Njene raztopine so nevtralne |
| --- | --- |
| Molekulska masa | Približno 1 000 000 |
| Einecs | 234-394-2 |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 4,2 % in ne več kakor 5 % CO2, računano na suho snov, kar ustreza 91 % do 108 % gume ksantan |
| Opis | Prah smetanaste barve |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Opredelitev

Guma ksantan je visokomolekularna polisaharidna guma in izdelana s fermentiranjem ogljikovih hidratov s čisto kulturo iz naravnih vrst Xanthomonas campestris, produkt fermentacije čistimo z etanolom ali propan-2-e-2-olom, sušimo in meljemo. Vsebuje D-glukozo in D-manozo kot prevladujoči heksozni enoti skupaj z D-glukuronsko in alfa ketopropionsko kislino; gumo pripravimo kot natrijevo, kalijevo ali kalcijevo sol. Njene raztopine so nevtralne

Molekulska masa

Približno 1 000 000

Einecs

234-394-2

Vsebnost

Daje ne manj kakor 4,2 % in ne več kakor 5 % CO2, računano na suho snov, kar ustreza 91 % do 108 % gume ksantan

Opis

Prah smetanaste barve

Identifikacija

A.

Topnost

Topna v vodi. Netopna v etanolu.

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 2,5 ure)

Skupni pepel

Pri štiriurnem sušenju pri 105 oC, sežig pri 650 oC, ne več kakor 16 % pri, računano na suho snov

Piruvična kislina

Ne manj kakor 1,5 %

Dušik

Ne več kakor 1,5 %

Etanol in propan-2-ol

Ne več kakor 500 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 5 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 300 kolonij na gram

E. coli

V 5 g gumija je ni

Salmonella spp.

V 10 g gumija je ni

Xanthomonas campestris

Ni živih celic v 1 g

E 416 GUMI KARAJA

| Sopomenke | Katilo |
| --- | --- |
| Kadaya |
| Gum sterculia |
| Sterculia |
| Karaya, gum karaya |
| Kullo |
| Kuterra |
| Definicija | Gumi karaja je izcedek iz zarezanih debel in vej naravne vrste Sterculia urens Roxburgh in drugih vrst Sterculiae (družina Sterculiaceae) ali iz Cochlospermum gossypium A. P. De Candolle ali drugih vrst Cochlospermum (družina Bixaceae). Je pretežno iz visokomolekularnih acetiliranih polisaharidov, ki pri hidrolizi dajo galaktozo, ramnozo in galakturonsko kislino ter manjšo količino glukuronske kisline |
| Einecs | 232-539-4 |
| Opis | Gumi karaja se pojavlja v kapljicah raznih velikosti ali kot nepravilni lomljeni delci značilnega semikristaliničnega videza. Je roževinasta, prosojna bledo rumena do rožnatorjava guma. Uprašeni gumi karaja je bledo siv do rožnatorjav. Ima izrazit vonj po ocetni kislini |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Katilo

Kadaya

Gum sterculia

Sterculia

Karaya, gum karaya

Kullo

Kuterra

Definicija

Gumi karaja je izcedek iz zarezanih debel in vej naravne vrste Sterculia urens Roxburgh in drugih vrst Sterculiae (družina Sterculiaceae) ali iz Cochlospermum gossypium A. P. De Candolle ali drugih vrst Cochlospermum (družina Bixaceae). Je pretežno iz visokomolekularnih acetiliranih polisaharidov, ki pri hidrolizi dajo galaktozo, ramnozo in galakturonsko kislino ter manjšo količino glukuronske kisline

Einecs

232-539-4

Opis

Gumi karaja se pojavlja v kapljicah raznih velikosti ali kot nepravilni lomljeni delci značilnega semikristaliničnega videza. Je roževinasta, prosojna bledo rumena do rožnatorjava guma. Uprašeni gumi karaja je bledo siv do rožnatorjav. Ima izrazit vonj po ocetni kislini

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v etanolu

| B. | Nabrekanje v raztopini etanola |
| --- | --- |

B.

Nabrekanje v raztopini etanola

Gumi karaja nabrekne v 60- % etanolu, kar ga loči od drugih vrst gume

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 20 % (105 oC, 5 ur)

Skupni pepel

Ne več kakor 8 %

V kislini netopen pepel

Ne več kakor 1 %

V kislini netopne snovi

Ne več kakor 3 %

Hlapna kislina

Ne manj kakor 10 % (kot ocetna kislina)

Škrob

Nezaznaven

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Salmonella spp.

V 10 g gume je ni

E. coli

V 5 g gume je ni

E 417 GUMI TARA

| Definicija | Gumi tara pridobivamo z mletjem endosperma semen naravnih vrst rastline Caesalpinia spinosa (družina Leguminosae). Je iz visokomolekularnih polisaharidov, sestavljenih pretežno iz galaktomananov. Glavna sestavina je iz ravnih verig (1-4)-β-D-manopiranoznih enot z α-D-galaktopiranoznimi enotami, vezanimi z (1–6) vezmi. Razmerje manoze proti galaktozi v gumiju tara je 3:1. (V gumiju rožičevih pešk je to razmerje 4:1 in v gumiju gvar 2:1) |
| --- | --- |
| Einecs | 254-409-6 |
| Opis | Bel do belkasto rumen prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Gumi tara pridobivamo z mletjem endosperma semen naravnih vrst rastline Caesalpinia spinosa (družina Leguminosae). Je iz visokomolekularnih polisaharidov, sestavljenih pretežno iz galaktomananov. Glavna sestavina je iz ravnih verig (1-4)-β-D-manopiranoznih enot z α-D-galaktopiranoznimi enotami, vezanimi z (1–6) vezmi. Razmerje manoze proti galaktozi v gumiju tara je 3:1. (V gumiju rožičevih pešk je to razmerje 4:1 in v gumiju gvar 2:1)

Einecs

254-409-6

Opis

Bel do belkasto rumen prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi.

Netopen v etanolu

| B. | Tvorba gela |
| --- | --- |

B.

Tvorba gela

Vodni raztopini vzorca dodamo manjšo količino natrijevega borata. Nastane gel

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 %

Pepel

Ne več kakor 1,5 %

V kislini netopne snovi

Ne več kakor 2 %

Beljakovine

Ne več kakor 3,5 % (faktor N x 5,7)

Škrob

Nezaznaven

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 418 GUMI GELAN

| Definicija | Gumi gelan je visokomolekularni polisaharidni gumi, izdelan tako, da fermentiramo ogljikove hidrate s čisto kulturo naravnih vrst Pseudomonas elodea, in kar dobimo s fermentacijo, čistimo z izopropilnim alkoholom, sušimo in meljemo. Visokomolekularni polisaharid je pretežno iz ponavljajočih se tetrasaharidnih enot, sestavljenih iz ene ramnoze, ene glukoronske kisline in dveh glukoz ter substituiranih z acilnimi (gliceril in acetil) skupinami, kakršni so O-glikozidno vezani estri. Glukoronsko kislino nevtraliziramo do mešanice kalijevih, natrijevih, kalcijevih in magnezijevih soli |
| --- | --- |
| Einecs | 275-117-5 |
| Molekulska masa | Približno 500 000 |
| Vsebnost | Daje ne manj kakor 3,3 % in ne več kakor 6,8 % CO2, računano na suho snov |
| Opis | Sivkasto bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Gumi gelan je visokomolekularni polisaharidni gumi, izdelan tako, da fermentiramo ogljikove hidrate s čisto kulturo naravnih vrst Pseudomonas elodea, in kar dobimo s fermentacijo, čistimo z izopropilnim alkoholom, sušimo in meljemo. Visokomolekularni polisaharid je pretežno iz ponavljajočih se tetrasaharidnih enot, sestavljenih iz ene ramnoze, ene glukoronske kisline in dveh glukoz ter substituiranih z acilnimi (gliceril in acetil) skupinami, kakršni so O-glikozidno vezani estri. Glukoronsko kislino nevtraliziramo do mešanice kalijevih, natrijevih, kalcijevih in magnezijevih soli

Einecs

275-117-5

Molekulska masa

Približno 500 000

Vsebnost

Daje ne manj kakor 3,3 % in ne več kakor 6,8 % CO2, računano na suho snov

Opis

Sivkasto bel prah

Identifikacija

A.

Topnost

V vodi se topi in daje viskozne raztopine.

Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % po sušenju (105 oC, 21/2 ure)

Dušik

Ne več kakor 3 %

Propan-2-ol

Ne več kakor 750 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Skupno število mikroorganizmov

Ne več kakor 10 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 400 kolonij na gram

E. coli

V 5 g gumija je ni

Salmonella spp.

V 10 g gumija je ni

E 420 (i) SORBITOL

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi Komisije 2008/60/ES (8).

E 420 (ii) SORBITOL SIRUP

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 421 MANITOL

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 422 GLICEROL

| Sopomenke | Glicerin |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijska imena | 1,2,3-propantriol |
| Glicerol |
| Trihidroksipropan |
| Einecs | 200-289-5 |
| Kemijska formula | C3H8O3 |
| Molekulska masa | 92,10 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98 % glicerola, računano na suho snov |
| Opis | Bistra, brezbarvna, higroskopska, sirupasta tekočina rahlega značilnega vonja, ki ni niti oster niti neprijeten |
| Identifikacija | |
| A. | Tvorba akroleina pri segrevanju |

Sopomenke

Glicerin

Definicija

Kemijska imena

1,2,3-propantriol

Glicerol

Trihidroksipropan

Einecs

200-289-5

Kemijska formula

C3H8O3

Molekulska masa

92,10

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 % glicerola, računano na suho snov

Opis

Bistra, brezbarvna, higroskopska, sirupasta tekočina rahlega značilnega vonja, ki ni niti oster niti neprijeten

Identifikacija

A.

Tvorba akroleina pri segrevanju

V epruveti segrejemo nekaj kapljic vzorca z 0,5 g kalijevega bisulfata. Razvijejo se značilne dražeče pare akroleina

| B. | Specifična teža (25/25 oC) |
| --- | --- |

B.

Specifična teža (25/25 oC)

Ne manj kakor 1,257

| C. | Indeks refrakcije [n]D
  20 |
| --- | --- |

C.

Indeks refrakcije [n]D
  20

Med 1,471 in 1,474

Čistost

Voda

Ne več kakor 5 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,01 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Butantrioli

Ne več kakor 0,2 %

Akrolein, glukoza in amonijeve spojine

Zmes 5 ml glicerola in 5 ml raztopine kalijevega hidroksida (1 z 10) 5 minut segrevamo pri 60 oC. Zmes ne porumeni in ne oddaja vonja po amonijaku

Maščobne kisline in estri

Ne več kakor 0,1 %, računano kot butirna kislina

Klorirane spojine

Ne več kakor 30 mg/kg (kot klor)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 425 (i) KONJAC GUMA

| Opredelitev pojma | Konjak guma je vodotopni hidrokoloid, dobljen z vodno ekstrakcijo iz konjak moke. Ta moka je nečiščen surovi produkt iz korenin trajnice Amorphophallus konjac. Glavna sestavina konjak gume je vodotopen, visokomolekularen polisaharid glukomanan, sestavljen iz enot D-manoze in D-glukoze z molsko rotacijo 1,6:1,0, povezanih z β (1-4)-glikozidnimi vezmi. Krajše stranske verige so povezane z β (1-3)-glikozidnimi vezmi, acetilne skupine se pojavljajo naključno, v razmerju 1 skupina na 9 do 19 enot sladkorja. |
| --- | --- |
| Molekulska masa | Glavna sestavina glukomanan ima povprečno molekularno maso 200 000 do 2 000 000 |
| Analiza | Najmanj 75 % ogljikovih hidratov |
| Opis | Bel, rumenkast do svetlo rumenorjav prašek |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Opredelitev pojma

Konjak guma je vodotopni hidrokoloid, dobljen z vodno ekstrakcijo iz konjak moke. Ta moka je nečiščen surovi produkt iz korenin trajnice Amorphophallus konjac. Glavna sestavina konjak gume je vodotopen, visokomolekularen polisaharid glukomanan, sestavljen iz enot D-manoze in D-glukoze z molsko rotacijo 1,6:1,0, povezanih z β (1-4)-glikozidnimi vezmi. Krajše stranske verige so povezane z β (1-3)-glikozidnimi vezmi, acetilne skupine se pojavljajo naključno, v razmerju 1 skupina na 9 do 19 enot sladkorja.

Molekulska masa

Glavna sestavina glukomanan ima povprečno molekularno maso 200 000 do 2 000 000

Analiza

Najmanj 75 % ogljikovih hidratov

Opis

Bel, rumenkast do svetlo rumenorjav prašek

Identifikacija

A.

Topnost

Dispergiran v vroči ali hladni vodi tvori zelo viskozno raztopino s pH med 4,0 in 7,0

| B. | Tvorba gela |
| --- | --- |

B.

Tvorba gela

V epruveto se da 1 % raztopina vzorca in 5 ml 4 % raztopine natrijevega borata ter se močno stresa. Nastane gel

| C. | Tvorba toplotno obstojnega gela |
| --- | --- |

C.

Tvorba toplotno obstojnega gela

Pripravi se 2 % raztopina vzorca, se med močnim in stalnim mešanjem segreva 30 minut na vodni kopeli in nato ohladi na sobno temperaturo. V 30 g tako pripravljenega vzorca se za vsak gram vzorca doda 1 ml 10 % raztopine kalijevega karbonata, ki naj vzorec pri sobni temperaturi dobro omoči. Mešanica se segreje na vodni kopeli do 85 oC in na tej temperaturi pusti 2 uri brez mešanja. Pri teh pogojih nastane toplotno stabilen gel

| D. | Viskoznost (1 % raztopina) |
| --- | --- |

D.

Viskoznost (1 % raztopina)

Najmanj 3 kgm-1s-1 pri 25 oC.

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 12 % (105 oC, 5 ur)

Škrob

Največ 3 %

Beljakovine

Največ 3 % (N × 5,7)

Dušik se določi po metodi kjeldahl. Odstotni delež dušika v vzorcu, pomnožen s 5,7, da odstotni delež beljakovin v vzorcu

Snov, topna v etru

Največ 0,1 %

Pepel skupaj

Največ 5,0 % (800 oC, 3 do 4 ure)

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 2 mg/kg

Salmonella spp.

V 12,5 g je ni

E. coli

V 5 g je ni

E 425 (ii) KONJAC GLUKOMANAN

| Opredelitev pojma | Konjak glukomanan je vodotopni hidrokoloid, dobljen iz konjak moke s pranjem v vodi, ki ji je dodan etanol. Konjak moka je nečiščen, surov produkt iz korenin trajnice Amorphophallus konjac. Glavna sestavina je vodotopen, visokomolekularen polisaharid glukomanan, ki je sestavljen iz enot D-manoze in D-glukoze z molskim razmerjem 1,6: 1,0, povezanih z β (1-4)-glikozidnimi vezmi z vejo na okoli 50 do 60 enot. Približno vsak 19. sladkorni ostanek je acetiliran |
| --- | --- |
| Molekulska masa | 500 000 do 2 000 000 |
| Analiza | Skupne prehranske vlaknine, najmanj 95 % v suhi snovi |
| Opis | Bel do rahlo rjavkast, drobnozrnat, sipek prašek, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Opredelitev pojma

Konjak glukomanan je vodotopni hidrokoloid, dobljen iz konjak moke s pranjem v vodi, ki ji je dodan etanol. Konjak moka je nečiščen, surov produkt iz korenin trajnice Amorphophallus konjac. Glavna sestavina je vodotopen, visokomolekularen polisaharid glukomanan, ki je sestavljen iz enot D-manoze in D-glukoze z molskim razmerjem 1,6: 1,0, povezanih z β (1-4)-glikozidnimi vezmi z vejo na okoli 50 do 60 enot. Približno vsak 19. sladkorni ostanek je acetiliran

Molekulska masa

500 000 do 2 000 000

Analiza

Skupne prehranske vlaknine, najmanj 95 % v suhi snovi

Opis

Bel do rahlo rjavkast, drobnozrnat, sipek prašek, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Dispergiran v vroči ali hladni vodi tvori zelo viskozno raztopino s pH med 5,0 in 7,0. Topnost narašča s segrevanjem in mehanskim mešanjem

| B. | Tvorba toplotno obstojnega gela |
| --- | --- |

B.

Tvorba toplotno obstojnega gela

Pripravi se 2 % raztopina vzorca, med močnim mešanjem se segreva na vodni kopeli 30 minut in nato ohladi na sobno temperaturo. V 30 g tako pripravljenega vzorca se za vsak gram doda 1 ml 10 % raztopine kalijevega karbonata, ki naj vzorec pri sobni temperaturi dobro omoči. Mešanica se na vodni kopeli segreje do 85 oC in pusti na tej temperaturi 2 uri brez mešanja. Pri teh pogojih nastane toplotno stabilen gel.

| C. | Viskoznost (1 % raztopina) |
| --- | --- |

C.

Viskoznost (1 % raztopina)

Največ 20 kgm-1s-1 pri 25 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 8 % (105 oC, 3 ure)

Škrob

Največ 1 %

Beljakovine

Največ 1,5 % (N × 5,7)

Dušik se določi po metodi kjeldahl. Odstotek dušika v vzorcu, pomnožen s 5,7, da odstotek beljakovin v vzorcu

Snov, topna v etru

Največ 0,5 %

Sulfit (kot SO2)

Največ 4 mg/kg

Klorid

Največ 0,02 %

Topno v 50 % alkoholu

Največ 2,0 % material

Pepel skupaj

Največ 2,0 % (800 oC, 3 to 4 ure)

Svinec

Največ 1 mg/kg

Salmonella spp.

V 12,5 g je ni

E. coli

V 5 g je ni

E 426 HEMICELULOZA IZ SOJE

| Sopomenke | |
| --- | --- |
| Opredelitev | Hemiceluloza iz soje je rafiniran v vodi topel polisaharid, ki se pridobiva iz naravnih sojinih vlaken z ekstrakcijo z vročo vodo |
| Kemijska imena | V vodi topni sojini polisaharidi |
| V vodi topna sojina vlakna |
| Vsebnost | Ne manj kakor 74 % ogljikovih hidratov |
| Opis | Bel, rumenkast do svetlo rumenorjav prašek |
| Določitev | |
| A. | Topnost pH 1 % raztopine |

Sopomenke

Opredelitev

Hemiceluloza iz soje je rafiniran v vodi topel polisaharid, ki se pridobiva iz naravnih sojinih vlaken z ekstrakcijo z vročo vodo

Kemijska imena

V vodi topni sojini polisaharidi

V vodi topna sojina vlakna

Vsebnost

Ne manj kakor 74 % ogljikovih hidratov

Opis

Bel, rumenkast do svetlo rumenorjav prašek

Določitev

A.

Topnost pH 1 % raztopine

Topna v vroči in mrzli vodi, ne da bi pri tem nastal gel

5,5±1,5

| B. | Viskoznost 10 % raztopine |
| --- | --- |

B.

Viskoznost 10 % raztopine

Ne več kakor 200 mPa.s

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7 % (105 oC, 4 ure)

Beljakovine

Ne več kakor 14 %

Skupaj pepel

Ne več kakor 9,5 % (600 oC, 4 ure)

Arzen

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Standardno število mikroorganizmov

Ne več kakor 3 000 kolonij na gram

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 100 kolonij na gram

E. coli

Negativno v 10 g

E 431 POLIOKSIETILEN (40) STEARAT

| Sopomenke | polioksil (40) stearat |
| --- | --- |
| polioksietilen (40) monostearat |
| Definicija | Zmes mono- in diestrov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in mešanih polioksietilen diolov, ki imajo povprečno dolžino polimerov približno 40 oksietilenskih enot, skupaj z nevezanim poliolom |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Kosmiči smetanaste barve, pri 25
  o
  C pa trdna, voščena snov komaj zaznavnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

polioksil (40) stearat

polioksietilen (40) monostearat

Definicija

Zmes mono- in diestrov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in mešanih polioksietilen diolov, ki imajo povprečno dolžino polimerov približno 40 oksietilenskih enot, skupaj z nevezanim poliolom

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97,5 %, računano na suho snov

Opis

Kosmiči smetanaste barve, pri 25
  o
  C pa trdna, voščena snov komaj zaznavnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu, metanolu in etil acetatu. Netopen v mineralnem olju

| B. | Območje strjevanja |
| --- | --- |

B.

Območje strjevanja

39 oC–44 oC

| C. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

C.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 1

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 25 in ne več kakor 35

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 27 in ne več kakor 40

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 432 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOLAURAT (POLISORBAT 20)

| Sopomenke | Polisorbat 20 |
| --- | --- |
| Polioksietilen (20) sorbitan monolaurat |
| Definicija | Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni lavrinski kilslini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 70 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97,3 % polioksietilen (20) sorbitan monolaureata, računano na suho snov |
| Opis | Rumena do rumeno rjava oljnata tekočina pri 25 oC komaj zaznavnega, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Polisorbat 20

Polioksietilen (20) sorbitan monolaurat

Definicija

Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni lavrinski kilslini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 70 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97,3 % polioksietilen (20) sorbitan monolaureata, računano na suho snov

Opis

Rumena do rumeno rjava oljnata tekočina pri 25 oC komaj zaznavnega, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu, metanolu, etil acetatu in dioksanu. Netopen v mineralnem olju in petrol etru

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 2

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 40 in ne več kakor 50

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 96 in ne več kakor 108

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 433 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOOLEAT (POLISORBAT 80)

| Sopomenke | Polisorbat 80 |
| --- | --- |
| Polioksietilen (20) sorbitan monooleat |
| Definicija | Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni oleinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 96,5 % polioksietilen (20) sorbitan monooleata, računano na suho snov |
| Opis | Rumena do rumeno rjava oljnata tekočina pri 25 oC komaj zaznavnega, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Polisorbat 80

Polioksietilen (20) sorbitan monooleat

Definicija

Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni oleinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 96,5 % polioksietilen (20) sorbitan monooleata, računano na suho snov

Opis

Rumena do rumeno rjava oljnata tekočina pri 25 oC komaj zaznavnega, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu, metanolu, etil acetatu in toluenu. Netopen v mineralnem olju in petrol etru

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 2

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 45 in ne več kakor 55

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 65 in ne več kakor 80

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 434 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOPALMITAT (POLISORBAT 40)

| Sopomenke | Polisorbat 40 |
| --- | --- |
| Polioksietilen (20) sorbitan monopalmitat |
| Definicija | Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni palmitinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 66 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97 % polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata, računano na suho snov |
| Opis | Rumena do oranžna oljnata tekočina ali pol želatinasta substanca pri 25 oC, komaj zaznavnega, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Polisorbat 40

Polioksietilen (20) sorbitan monopalmitat

Definicija

Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni palmitinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 66 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97 % polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata, računano na suho snov

Opis

Rumena do oranžna oljnata tekočina ali pol želatinasta substanca pri 25 oC, komaj zaznavnega, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu, metanolu, etil acetatu in acetonu. Netopen v mineralnem olju

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 2

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 41 in ne več kakor 52

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 90 in ne več kakor 107

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 435 POLIOKSIETILEN SORBITAN MONOSTEARAT (POLISORBAT 60)

| Sopomenke | Polisorbat 60 |
| --- | --- |
| Polioksietilen (20) sorbitan monostearat |
| Definicija | Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97 % polioksietilen (20) sorbitan monostearata, računano na suho snov |
| Opis | Rumena do oranžna oljnata tekočina ali pol želatinasta substanca pri 25 oC, komaj zaznavnega, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Polisorbat 60

Polioksietilen (20) sorbitan monostearat

Definicija

Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 65 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 97 % polioksietilen (20) sorbitan monostearata, računano na suho snov

Opis

Rumena do oranžna oljnata tekočina ali pol želatinasta substanca pri 25 oC, komaj zaznavnega, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etil acetatu in toluenu. Netopen v mineralnem olju in rastlinskih oljih

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 2

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 45 in ne več kakor 55

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 81 in ne več kakor 96

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 436 POLIOKSIETILEN SORBITAN TRISTEARAT (POLISORBAT 65)

| Sopomenke | Polisorbat 65 |
| --- | --- |
| Polioksietilen (20) sorbitan monopalmitat |
| Definicija | Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 46 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 96 % polioksietilen (20) sorbitan tristearata, računano na suho snov |
| Opis | Temno obarvana, pri 25 °C trdna voščena snov komaj zaznavnega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Polisorbat 65

Polioksietilen (20) sorbitan monopalmitat

Definicija

Zmes parcialnih estrov sorbitola in njegovih mono- in dianhidridov v komercialni stearinski kislini primerni za prehrano in kondenziranih s približno 20 moli etilen oksida na mol sorbitola in njegovih anhidridov

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 46 % oksietilenskih skupin, kar je enakovredno ne manj kakor 96 % polioksietilen (20) sorbitan tristearata, računano na suho snov

Opis

Temno obarvana, pri 25 °C trdna voščena snov komaj zaznavnega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

V vodi dispergira. Topen v mineralnem olju, pertrol etru, acetonu, etru, dioksanu, etanolu in metanolu

| B. | Območje strjevanja |
| --- | --- |

B.

Območje strjevanja

29 °C–33 °C

| C. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

C.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za parcialni ester maščobnih kislin polioksietiliranega poliola

Čistost

Voda

Ne več kakor 3 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 2

Vrednost umiljenja

Ne manj kakor 88 in ne več kakor 98

Hidroksilna vrednost

Ne manj kakor 40 in ne več kakor 60

1,4-dioksan

Ne več kakor 5 mg/kg

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Etilen glikoli (mono- in di-)

Ne več kakor 0,25 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 440 (i) PEKTIN

| Definicija | Pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov poligalakturonske kisline ter njihovih amonijevih, natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustreznih snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov in jabolk. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol |
| --- | --- |
| Einecs | 232-553-0 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom |
| Opis | Bel, svetlo rumen, svetlo siv ali svetlo rjav prah |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov poligalakturonske kisline ter njihovih amonijevih, natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustreznih snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov in jabolk. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol

Einecs

232-553-0

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom

Opis

Bel, svetlo rumen, svetlo siv ali svetlo rjav prah

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, s katero tvori koloidno, opalescentno raztopino. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 12 % (105 oC, 2 uri)

V kislini netopen pepel

Ne več kakor 1 % (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini)

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na suho snov

Vsebnost dušika

Ne več kakor 1,0 % po pranju s kislino in etanolom

Prosti metanol, etanol in propan-2-ol

Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 440 (ii) AMIDIRANI PEKTIN

| Definicija | Amidirani pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov in amidov poligalakturonske kisline ter njenih amonijevih, natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustrezne snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov ali jabolk, in z obdelavo z amonijakom pri izpolnjenih alkalnih pogojih. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol |
| --- | --- |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom |
| Opis | Bel, svetlo rumen, svetlo sivkast ali svetlo rjavkast prah |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Amidirani pektin je pretežno iz delnih metilnih estrov in amidov poligalakturonske kisline ter njenih amonijevih, natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli. Pridobivamo ga z ekstrakcijo v vodnem mediju iz ustrezne snovi naravnih vrst užitnih rastlin, običajno agrumov ali jabolk, in z obdelavo z amonijakom pri izpolnjenih alkalnih pogojih. Za obarjanje je dovoljeno uporabljati samo metanol, etanol in propan-2-ol

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 65 % galakturonske kisline, računano na suho snov brez pepela, po pranju s kislino in alkoholom

Opis

Bel, svetlo rumen, svetlo sivkast ali svetlo rjavkast prah

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, tvori koloidno, opalescentno raztopino. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 12 % (105 oC, 2 uri)

V kislini netopen pepel

Ne več kakor 1 % (netopen v približno 3 N klorovodikovi kislini)

Stopnja amidiranja

Ne več kakor 25 % vseh karboksilnih skupin

Ostanek žveplovega dioksida

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na suho snov

Vsebnost dušika

Ne več kakor 2,5 % po pranju s kislino in etanolom

Prosti metanol, etanol in propan-2-ol

Ne več kakor 1 %, posamezno ali v kombinaciji, na suho snov brez hlapnih snovi

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 442 AMONIJEVI FOSFATIDI

| Sopomenke | Amonijeve soli fosfatidne kisline, mešane amonijeve soli fosforiliranih gliceridov |
| --- | --- |
| Definicija | Zmes amonijevih spojin fosfatidnih kislin, pridobljenih iz užitne maščobe in olja (običajno delno strjenega repičnega olja). Ena ali dve ali tri gliceridne enote so lahko vezane na fosfor. Dva fosforjeva estra sta lahko povezana med seboj kot fosfatidil fosfatidi |
| Vsebnost | Vsebnost fosforja: ne manj kakor 3 % in ne več kakor 3,4 utežne odstotke; vsebnost amonija: ne manj kakor 1,3 % in ne več kakor 1,5 % (računano kot N) |
| Opis | Poltrda mast |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Amonijeve soli fosfatidne kisline, mešane amonijeve soli fosforiliranih gliceridov

Definicija

Zmes amonijevih spojin fosfatidnih kislin, pridobljenih iz užitne maščobe in olja (običajno delno strjenega repičnega olja). Ena ali dve ali tri gliceridne enote so lahko vezane na fosfor. Dva fosforjeva estra sta lahko povezana med seboj kot fosfatidil fosfatidi

Vsebnost

Vsebnost fosforja: ne manj kakor 3 % in ne več kakor 3,4 utežne odstotke; vsebnost amonija: ne manj kakor 1,3 % in ne več kakor 1,5 % (računano kot N)

Opis

Poltrda mast

Identifikacija

A.

Topnost

Topni v maščobah. Netopni v vodi. Delno topni v etanolu in acetonu

| B. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobno kislino in na fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobno kislino in na fosfat

Čistost

Snovi, netopne v petroletru

Ne več kakor 2,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 444 SAHAROZA ACETAT IZOBUTIRAT

| Sopomenke | SAIB |
| --- | --- |
| Definicija | Saharoza acetat izobutirat je reakcijska zmes produktov, dobljenih z esterifikacijo živilske saharoze z anhidridom ocetne kisline in izobutir anhidridom, ki ji sledi destilacija. Zmes vsebuje vse možne kombinacije estrov z molskim razmerjem acetat: butirat okoli 2:6 |
| Einecs | 204-771-6 |
| Kemijsko ime | Saharoza di(acetat) heksaizobutirat |
| Kemijska formula | C40H62O19 |
| Molekulska masa | 832-856 (približno), C40H62O19: 846,9 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98,8 % in ne več kakor 101,9 % C40H62O19 |
| Opis | Bistra tekočina, bledo slamnate barve, brez usedline, blagega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

SAIB

Definicija

Saharoza acetat izobutirat je reakcijska zmes produktov, dobljenih z esterifikacijo živilske saharoze z anhidridom ocetne kisline in izobutir anhidridom, ki ji sledi destilacija. Zmes vsebuje vse možne kombinacije estrov z molskim razmerjem acetat: butirat okoli 2:6

Einecs

204-771-6

Kemijsko ime

Saharoza di(acetat) heksaizobutirat

Kemijska formula

C40H62O19

Molekulska masa

832-856 (približno), C40H62O19: 846,9

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98,8 % in ne več kakor 101,9 % C40H62O19

Opis

Bistra tekočina, bledo slamnate barve, brez usedline, blagega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi. Topen v večini organskih topil

| B. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

B.

Indeks refrakcije

[d]25
  D: 1,4492–1,4504

| C. | Specifična teža |
| --- | --- |

C.

Specifična teža

[d]25
  D: 1,141–1,151

Čistost

Triacetin

Ne več kakor 0,1 %

Kislinsko število

Ne več kakor 0,2

Število umiljenja

Ne manj kakor 524 in ne več kakor 540

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 3 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 5 mg/kg

E 445 GLICEROLNI ESTRI LESNE SMOLE

| Sopomenke | Ester gum |
| --- | --- |
| Definicija | Kompleksna zmes tri- in diglicerolnih estrov smolnih kislin iz lesne smole. Smolo pridobivamo z ekstrakcijo iz starih borovih štorov; čistimo jo z rafinacijskim postopkom tekoče-tekoče. Tu niso vštete snovi, derivatizirane iz gumijeve smole, izcedek živih borovih dreves in snovi, derivatizirane iz smole talovega olja in stranski proizvod pri predelavi (pulpe) rjavega papirja. Končni izdelek je iz približno 90 % smolnih kislin in 10 % nevtralnih (nekislih spojin). Kisla smolna frakcija je kompleksna zmes izomernih diterpenoidnih monokarboksilnih kislin z empirično molekulsko formulo C20H30O2, v glavnem kot abietinska kislina. Snov čistimo s kapljajočo ali protitočno parno destilacijo |
| Opis | Trda, rumena do bledo rumeno rjava trdna snov |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Ester gum

Definicija

Kompleksna zmes tri- in diglicerolnih estrov smolnih kislin iz lesne smole. Smolo pridobivamo z ekstrakcijo iz starih borovih štorov; čistimo jo z rafinacijskim postopkom tekoče-tekoče. Tu niso vštete snovi, derivatizirane iz gumijeve smole, izcedek živih borovih dreves in snovi, derivatizirane iz smole talovega olja in stranski proizvod pri predelavi (pulpe) rjavega papirja. Končni izdelek je iz približno 90 % smolnih kislin in 10 % nevtralnih (nekislih spojin). Kisla smolna frakcija je kompleksna zmes izomernih diterpenoidnih monokarboksilnih kislin z empirično molekulsko formulo C20H30O2, v glavnem kot abietinska kislina. Snov čistimo s kapljajočo ali protitočno parno destilacijo

Opis

Trda, rumena do bledo rumeno rjava trdna snov

Identifikacija

A.

Topnost

Netopni v vodi. Topni v acetonu

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za spojino

Čistost

Specifična teža raztopine

[d]20
  25 ne manj kakor 0,935, če jo določamo v 50- % raztopini d-limonena (97 %, vrelišče pri 175,5–176 oC, d20
  4: 0,84)

Območje mehčanja

Med 82 oC in 90 oC

Kislinsko število

Ne manj kakor 3 in ne več kakor 9

Hidroksilno število

Ne manj kakor 15 in ne več kakor 45

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Preskus izključenosti smole talovega olja (preskus na žveplo)

Če organske spojine, ki vsebujejo žveplo, segrevamo skupaj z natrijevim formatom, se žveplo spremeni v hidrogensulfid, ki ga z lahkoto zaznamo z uporabo svinčevega acetatnega papirja. Pozitivna reakcija pokaže, da je bila uporabljena smola talovega olja namesto lesne smole

E 450 (i) DINATRIJEV DIFOSFAT

| Sopomenke | Dinatrijev dihidrogen difosfat |
| --- | --- |
| Dinatrijev dihidrogen pirofosfat |
| Kisel natrijev pirofosfat |
| Dinatrijev pirofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev dihidrogen difosfat |
| Einecs | 231–835–0 |
| Kemijska formula | Na2H2P2O7 |
| Molekulska masa | 221,94 |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 % dinatrijevega difosfata |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 63,0 % in ne več kot 64,5 % |
| Opis | Bel prah ali zrnca |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenke

Dinatrijev dihidrogen difosfat

Dinatrijev dihidrogen pirofosfat

Kisel natrijev pirofosfat

Dinatrijev pirofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Dinatrijev dihidrogen difosfat

Einecs

231–835–0

Kemijska formula

Na2H2P2O7

Molekulska masa

221,94

Vsebnost

Ne manj kot 95 % dinatrijevega difosfata

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 63,0 % in ne več kot 64,5 %

Opis

Bel prah ali zrnca

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Preskusi topnosti |
| --- | --- |

B.

Preskusi topnosti

Topen v vodi

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 3,7 in 5,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kot 0,5 % (105 oC, štiri ure)

V vodi netopna snov

Ne več kot 1 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 450 (ii) TRINATRIJEV DIFOSFAT

| Sopomenki | Kisel trinatrijev pirofosfat |
| --- | --- |
| Trinatrijev monohidrogen difosfat |
| Opredelitev | |
| Einecs | 238–735–6 |
| Kemijska formula | Monohidrat: Na3HP2O7 . H2O |
| Brezvodni: Na3HP2O7 |
| Molekulska masa | Monohidrat: 261,95 |
| Brezvodni: 243,93 |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 %, računano na suho snov |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 57 % in ne več kot 59 % |
| Opis | Bel prah ali zrnca, obstaja brezvoden ali kot monohidrat |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenki

Kisel trinatrijev pirofosfat

Trinatrijev monohidrogen difosfat

Opredelitev

Einecs

238–735–6

Kemijska formula

Monohidrat: Na3HP2O7 . H2O

Brezvodni: Na3HP2O7

Molekulska masa

Monohidrat: 261,95

Brezvodni: 243,93

Vsebnost

Ne manj kot 95 %, računano na suho snov

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 57 % in ne več kot 59 %

Opis

Bel prah ali zrnca, obstaja brezvoden ali kot monohidrat

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 6,7 in 7,5

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 4,5 %, za brezvodno spojino

Ne več kot 11,5 % za monohidrat

Izguba pri sušenju

Ne več kot 0,5 % (105 oC, štiri ure)

V vodi netopna snov

Ne več kot 0,2 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 450 (iii) TETRANATRIJEV DIFOSFAT

| Sopomenki | Tetranatrijev pirofosfat |
| --- | --- |
| Natrijev pirofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Tetranatrijev difosfat |
| Einecs | 231–767–1 |
| Kemijska formula | Brezvodni: Na4P2O7 |
| Dekahidrat: Na4P2O7 . 10H2O |
| Molekulska masa | Brezvodni: 265,94 |
| Dekahidrat: 446,09 |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 % Na4PO7, računano na žarjeno snov |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 52,5 % in ne več kot 54,0 % |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali, ali beli kristalinični ali zrnat prah. Dekahidrat se rahlo orosi na suhem zraku |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |

Sopomenki

Tetranatrijev pirofosfat

Natrijev pirofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Tetranatrijev difosfat

Einecs

231–767–1

Kemijska formula

Brezvodni: Na4P2O7

Dekahidrat: Na4P2O7 . 10H2O

Molekulska masa

Brezvodni: 265,94

Dekahidrat: 446,09

Vsebnost

Ne manj kot 95 % Na4PO7, računano na žarjeno snov

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 52,5 % in ne več kot 54,0 %

Opis

Brezbarvni ali beli kristali, ali beli kristalinični ali zrnat prah. Dekahidrat se rahlo orosi na suhem zraku

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topen v vodi. Netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 9,8 in 10,8

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 0,5 % za brezvodno sol, ne manj kot 38 % in ne več kot 42 % za dekahidrat, v obeh primerih določena po štiriurnem sušenju pri 105 oC in tridesetminutnem žarjenju pri 550 oC

V vodi netopna snov

Ne več kot 0,2 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 450 (v) TETRAKALIJEV DIFOSFAT

| Sopomenki | Kalijev pirofosfat |
| --- | --- |
| Tetrakalijev pirofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Tetrakalijev difosfat |
| Einecs | 230–785–7 |
| Kemijska formula | K4P2O7 |
| Molekulska masa | 330,34 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 % računano na žarjeno snov |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 42,0 % in ne več kot 43,7 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni kristali ali bel, zelo higroskopski prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |

Sopomenki

Kalijev pirofosfat

Tetrakalijev pirofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Tetrakalijev difosfat

Einecs

230–785–7

Kemijska formula

K4P2O7

Molekulska masa

330,34 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kot 95 % računano na žarjeno snov

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 42,0 % in ne več kot 43,7 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni kristali ali bel, zelo higroskopski prah

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topen v vodi, netopen v etanolu

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

med 10,0 in 10,8

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 2 % po štiriurnem sušenju pri 105 oC in 30-minutnem žarjenju pri 550 oC

V vodi netopna snov

Ne več kot 0,2 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 450 (vi) DIKALCIJEV DIFOSFAT

| Sopomenka | Kalcijev pirofosfat |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Dikalcijev difosfat |
| Dikalcijev pirofosfat |
| Einecs | 232–221–5 |
| Kemijska formula | Ca2P2O7 |
| Molekulska masa | 254,12 |
| Vsebnost | Ne manj kot 96 % |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 55 % in ne več kot 56 % |
| Opis | Fin, bel prah brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |

Sopomenka

Kalcijev pirofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Dikalcijev difosfat

Dikalcijev pirofosfat

Einecs

232–221–5

Kemijska formula

Ca2P2O7

Molekulska masa

254,12

Vsebnost

Ne manj kot 96 %

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 55 % in ne več kot 56 %

Opis

Fin, bel prah brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopen v vodi. Topen v razredčeni klorovodikovi in dušikovi kislini

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

med 5,5 in 7,0

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 1,5 % po 30-minutnem žarjenju pri 800 oC ± 25 oC

Fluorid

Ne več kot 50 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 450 (vii) KALCIJEV DIHIDROGEN DIFOSFAT

| Sopomenki | Kisel kalcijev pirofosfat |
| --- | --- |
| Monokalcijev dihidrogen pirofosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalcijev dihidrogen difosfat |
| Einecs | 238–933–2 |
| Kemijska formula | CaH2P2O7 |
| Molekulska masa | 215,97 |
| Vsebnost | Ne manj kot 90 %, računano na suho snov |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 61 % in ne več kot 64 % |
| Opis | Beli kristali ali prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |

Sopomenki

Kisel kalcijev pirofosfat

Monokalcijev dihidrogen pirofosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalcijev dihidrogen difosfat

Einecs

238–933–2

Kemijska formula

CaH2P2O7

Molekulska masa

215,97

Vsebnost

Ne manj kot 90 %, računano na suho snov

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 61 % in ne več kot 64 %

Opis

Beli kristali ali prah

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

Čistost

V kislini netopne snovi

Ne več kot 0,4 %

Fluorid

Ne več kot 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 451 (i) PENTANATRIJEV TRIFOSFAT

| Sopomenki | Pentanatrijev tripolifosfat |
| --- | --- |
| Natrijev tripolifosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Pentanatrijev trifosfat |
| Einecs | 231–838–7 |
| Kemijska formula | Na5O10P3 . nH2O (n = 0 ali 6) |
| Molekulska masa | 367,86 |
| Vsebnost | Ne manj kot 85,0 % (brezvodni) ali 65,0 % (heksahidrat) |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 56 % in ne več kot 59 % (brezvodni) ali ne manj kot 43 % in ne več kot 45 % (heksahidrat) |
| Opis | Bela, rahlo higroskopska zrnca ali prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenki

Pentanatrijev tripolifosfat

Natrijev tripolifosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Pentanatrijev trifosfat

Einecs

231–838–7

Kemijska formula

Na5O10P3 . nH2O (n = 0 ali 6)

Molekulska masa

367,86

Vsebnost

Ne manj kot 85,0 % (brezvodni) ali 65,0 % (heksahidrat)

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 56 % in ne več kot 59 % (brezvodni) ali ne manj kot 43 % in ne več kot 45 % (heksahidrat)

Opis

Bela, rahlo higroskopska zrnca ali prah

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| B. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 9,1 in 10,2

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodni: Ne več kot 0,7 % (105 oC, ena ura)

Heksahidrat: Ne več kot 23,5 % (60 oC, ena ura, sledi štiriurno sušenje pri 105 oC)

Nevodotopne snovi

Ne več kot 0,1 %

Višji polifosfati

Ne več kot 1 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 451 (ii) PENTAKALIJEV TRIFOSFAT

| Sopomenke | Pentakalijev tripolifosfat |
| --- | --- |
| Kalijev trifosfat |
| Kalijev tripolifosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Pentakalijev trifosfat |
| Pentakalijev tripolifosfat |
| Einecs | 237–574–9 |
| Kemijska formula | K5O10P3 |
| Molekulska masa | 448,42 |
| Vsebnost | Ne manj kot 85 %, računano na suho snov |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 46,5 % in ne več kot 48 % |
| Opis | Bel, zelo higroskopski prah ali zrnca |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Pentakalijev tripolifosfat

Kalijev trifosfat

Kalijev tripolifosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Pentakalijev trifosfat

Pentakalijev tripolifosfat

Einecs

237–574–9

Kemijska formula

K5O10P3

Molekulska masa

448,42

Vsebnost

Ne manj kot 85 %, računano na suho snov

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 46,5 % in ne več kot 48 %

Opis

Bel, zelo higroskopski prah ali zrnca

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Zelo topen v vodi

| B. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 9,2 in 10,5

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 0,4 % (po štiriurnem sušenju pri 105 oC in 30-minutnem žarjenju pri 550 oC)

V vodi netopne snovi

Ne več kot 2 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 452 (i) NATRIJEV POLIFOSFAT

1.   TOPEN POLIFOSFAT

| Sopomenke | Natrijev heksametafosfat |
| --- | --- |
| Natrijev tetrapolifosfat |
| Grahamova sol |
| Natrijev polifosfat, steklast |
| Natrijev polimetafosfat |
| Natrijev metafosfat |
| Opredelitev | Topni natrijevi polifosfati se pridobivajo s taljenjem, ki mu sledi hlajenje natrijevih ortofosfatov. To so spojine iz več amorfnih, vodotopnih polifosfatov, sestavljenih iz nerazvejanih metafosfatnih enot, (NaPO3)x, pri čemer je x ≥ 3 2, zaključenih s skupinami Na2PO4. Te snovi ponavadi določi razmerje Na2O/P2O5 ali vsebnost P2O5. Razmerja Na2PO4 se spreminjajo od približno 1,3 za natrijev tetrapolifosfat, pri čemer je x približno 4, do približno 1,1 za grahamovo sol, običajno imenovano natrijev heksametafosfat, pri čemer je x od 13 do 18, in do približno 1,0 za natrijeve polifosfate z večjo molekulsko maso, pri čemer je x od 20 do 100 ali več. pH njihovih raztopin se spreminja od 3,0 do 9,0. |
| Kemijsko ime | Natrijev polifosfat |
| Einecs | 272–808–3 |
| Kemijska formula | Heterogene mešanice natrijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2 |
| Molekulska masa | (102)n |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 60 % in ne več kot 71 % računano na žarjeno snov |
| Opis | Brezbarvne ali bele prosojne ploščice, zrnca ali prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Natrijev heksametafosfat

Natrijev tetrapolifosfat

Grahamova sol

Natrijev polifosfat, steklast

Natrijev polimetafosfat

Natrijev metafosfat

Opredelitev

Topni natrijevi polifosfati se pridobivajo s taljenjem, ki mu sledi hlajenje natrijevih ortofosfatov. To so spojine iz več amorfnih, vodotopnih polifosfatov, sestavljenih iz nerazvejanih metafosfatnih enot, (NaPO3)x, pri čemer je x ≥ 3 2, zaključenih s skupinami Na2PO4. Te snovi ponavadi določi razmerje Na2O/P2O5 ali vsebnost P2O5. Razmerja Na2PO4 se spreminjajo od približno 1,3 za natrijev tetrapolifosfat, pri čemer je x približno 4, do približno 1,1 za grahamovo sol, običajno imenovano natrijev heksametafosfat, pri čemer je x od 13 do 18, in do približno 1,0 za natrijeve polifosfate z večjo molekulsko maso, pri čemer je x od 20 do 100 ali več. pH njihovih raztopin se spreminja od 3,0 do 9,0.

Kemijsko ime

Natrijev polifosfat

Einecs

272–808–3

Kemijska formula

Heterogene mešanice natrijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2

Molekulska masa

(102)n

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 60 % in ne več kot 71 % računano na žarjeno snov

Opis

Brezbarvne ali bele prosojne ploščice, zrnca ali prah

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Zelo topen v vodi

| B. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| C. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 1 % raztopine

Med 3,0 in 9,0

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 1 %

Nevodotopne snovi

Ne več kot 0,1 %

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

2.   NETOPEN POLIFOSFAT

| Sopomenke | Netopen natrijev metafosfat |
| --- | --- |
| Maddrellova sol |
| Netopen natrijev polifosfat |
| Opredelitev | Netopen natrijev metafosfat je natrijev polifosfat z visoko molekulsko maso, ki je sestavljen iz dveh dolgih metafosfatnih verig (NaPO3)x, ki se spiralno v nasprotni smeri ovijata okrog iste osi. Razmerje Na2O/P2O5 je približno 1,0. pH 1 dela v 3 delih suspenzije v vodi je približno 6,5 |
| Kemijsko ime | Natrijev polifosfat |
| Einecs | 272–808–3 |
| Kemijska formula | Heterogene mešanice natrijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2 |
| Molekulska masa | (102)n |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 68,7 % in ne več kot 70 % |
| Opis | Bel kristalinični prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Netopen natrijev metafosfat

Maddrellova sol

Netopen natrijev polifosfat

Opredelitev

Netopen natrijev metafosfat je natrijev polifosfat z visoko molekulsko maso, ki je sestavljen iz dveh dolgih metafosfatnih verig (NaPO3)x, ki se spiralno v nasprotni smeri ovijata okrog iste osi. Razmerje Na2O/P2O5 je približno 1,0. pH 1 dela v 3 delih suspenzije v vodi je približno 6,5

Kemijsko ime

Natrijev polifosfat

Einecs

272–808–3

Kemijska formula

Heterogene mešanice natrijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2

Molekulska masa

(102)n

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 68,7 % in ne več kot 70 %

Opis

Bel kristalinični prah

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Netopen v vodi, topen v mineralnih kislinah in v kalijevih in amonijevih (toda ne natrijevih) raztopinah

| B. | Pozitivne reakcije na natrij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na natrij in fosfat

| C. | pH 1 dela v 3 delih suspenszije v vodi |
| --- | --- |

C.

pH 1 dela v 3 delih suspenszije v vodi

Okoli 6,5

Čistost

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 452 (ii) KALIJEV POLIFOSFAT

| Sopomenke | Kalijev metafosfat |
| --- | --- |
| Kalijev polimetafosfat |
| Kurrolova sol |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalijev polifosfat |
| Einecs | 232–212–6 |
| Kemijska formula | (KPO3)n |
| Heterogene mešanice kalijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2 |
| Molekulska masa | (118)n |
| Vsebnost P2O5 | Ne manj kot 53,5 % in ne več kot 61,5 % računano na na žarjeno snov |
| Opis | Fin bel prah ali kristali ali brezbarvne steklaste ploščice |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Kalijev metafosfat

Kalijev polimetafosfat

Kurrolova sol

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalijev polifosfat

Einecs

232–212–6

Kemijska formula

(KPO3)n

Heterogene mešanice kalijevih soli nerazvejanih kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(3n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2

Molekulska masa

(118)n

Vsebnost P2O5

Ne manj kot 53,5 % in ne več kot 61,5 % računano na na žarjeno snov

Opis

Fin bel prah ali kristali ali brezbarvne steklaste ploščice

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

1 g se raztopi v 100 ml raztopine natrijevega acetata v razmerju 1:25

| B. | Pozitivne reakcije na kalij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na kalij in fosfat

| C. | pH 1 % suspenzije |
| --- | --- |

C.

pH 1 % suspenzije

Ne več kot 7,8

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 2 % (štiri ure pri 105 oC, nato 30 minut pri 550 oC)

Ciklični fosfat

Ne več kot 8 % glede na vsebnost P2O5

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 452 (iii) NATRIJEV KALCIJEV POLIFOSFAT

| Sopomenka | Natrijev kalcijev polifosfat, steklast |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Natrijev kalcijev polifosfat |
| Einecs | 233-782-9 |
| Kemijska formula | (NaPO3)n CaO kjer je n običajno 5 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 61 % in ne več kakor 69 % kot P2O5 |
| Opis | Beli steklasti kristali, krogle |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | pH 1 % m/m tekoče zmesi |

Sopomenka

Natrijev kalcijev polifosfat, steklast

Opredelitev

Kemijsko ime

Natrijev kalcijev polifosfat

Einecs

233-782-9

Kemijska formula

(NaPO3)n CaO kjer je n običajno 5

Vsebnost

Ne manj kakor 61 % in ne več kakor 69 % kot P2O5

Opis

Beli steklasti kristali, krogle

Kvalitativna določitev

A.

pH 1 % m/m tekoče zmesi

Približno 5 do 7

| B. | Vsebnost CaO |
| --- | --- |

B.

Vsebnost CaO

7 %–15 % m/m

Čistost

Fluorid

Ne več kot 10 mg/kg

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 452 (iv) KALCIJEV POLIFOSFAT

| Sopomenki | Kalcijev metafosfat |
| --- | --- |
| Kalcijev polimetafosfat |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Kalcijev polifosfat |
| Einecs | 236–769–6 |
| Kemijska formula | (CaP2O6)n |
| Heterogene zmesi kalcijevih soli kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2 |
| Molekulska masa | (198)n |
| Vsebnosi P2O5 | Ne manj kot 71 % in ne več kot 73 % računano na žarjeno snov |
| Opis | Brezbarvni kristali ali bel prah brez vonja |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenki

Kalcijev metafosfat

Kalcijev polimetafosfat

Opredelitev

Kemijsko ime

Kalcijev polifosfat

Einecs

236–769–6

Kemijska formula

(CaP2O6)n

Heterogene zmesi kalcijevih soli kondenzatov polifosforjevih kislin splošne formule H(n + 2)PnO(n + 1), pri čemer „n“ ni manj kot 2

Molekulska masa

(198)n

Vsebnosi P2O5

Ne manj kot 71 % in ne več kot 73 % računano na žarjeno snov

Opis

Brezbarvni kristali ali bel prah brez vonja

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Običajno delno topen v vodi. Topen v kislem mediju

| B. | Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na kalcij in fosfat

| C. | Vsebnost CaO |
| --- | --- |

C.

Vsebnost CaO

27 do 29,5 %

Čistost

Izguba pri žarjenju

Ne več kot 2 % (štiri ure pri 105 oC, nato 30 minut pri 550 oC)

Ciklični fosfat

Ne več kot 8 % glede na vsebnost P2O5

Fluorid

Ne več kot 30 mg/kg (izraženo kot fluor)

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 4 mg/kg

Živo srebro

Ne več kot 1 mg/kg

E 459 BETA CIKLODEKSTRIN

| Definicija | Beta-ciklodekstrin je nereducirajoči ciklični saharid, sestavljen iz 7 D-glukopiranozilnih enot z α-1,4-vezjo. Pridobivamo ga z delno hidrolizo škroba tako, da nanj delujemo z encimom cikloglikoziltransferazo (CGTaza), ki ga pridobivamo iz Bacillus circulansa, Paenibacillus maceransa ali rekombinantnega Bacillus licheniformisa, vrste SJ1608. |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Cikloheptapentiloza |
| Einecs | 231-493-2 |
| Kemijska formula | (C6H10O5)7 |
| Molekulska masa | 1 135 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 98,0 % (C6H10O5)7, računano na suho snov |
| Opis | Praktično brez vonja, bela ali skoraj bela kristalna trdna snov |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Beta-ciklodekstrin je nereducirajoči ciklični saharid, sestavljen iz 7 D-glukopiranozilnih enot z α-1,4-vezjo. Pridobivamo ga z delno hidrolizo škroba tako, da nanj delujemo z encimom cikloglikoziltransferazo (CGTaza), ki ga pridobivamo iz Bacillus circulansa, Paenibacillus maceransa ali rekombinantnega Bacillus licheniformisa, vrste SJ1608.

Kemijsko ime

Cikloheptapentiloza

Einecs

231-493-2

Kemijska formula

(C6H10O5)7

Molekulska masa

1 135

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98,0 % (C6H10O5)7, računano na suho snov

Opis

Praktično brez vonja, bela ali skoraj bela kristalna trdna snov

Identifikacija

A.

Topnost

Slabo topen v vodi; dobro topen v vroči vodi; rahlo topen v etanolu

| B. | Specifična rotacija |
| --- | --- |

B.

Specifična rotacija

[α]25
  D: + 160 ° do + 164 ° (1 % raztopina)

Čistost

Voda

Ne več kakor 14 % (metoda Karl Fischer)

Drugi ciklodekstrini

Ne več kakor 2 %, računano na suho

Ostanki topila (toluen in trikloroetilen)

Ne več kakor 1 mg/kg za vsako topilo

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

E 460 (i) MIKROKRISTALINIČNA CELULOZA

| Sopomenke | Celulozni gel |
| --- | --- |
| Definicija | Mikrokristalinična celuloza je čiščena, delno depolimerizirana celuloza, ki jo pridobivamo z obdelovanjem alfa celuloze z mineralnimi kislinami; alfa celulozo dobimo iz pulpe naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala. Stopnja polimerizacije je običajno manj od 400 |
| Kemijsko ime | Celuloza |
| Einecs | 232-674-9 |
| Kemijska formula | (C6H10O5)n |
| Molekulska masa | Okoli 36 000 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97 %, računano kot celuloza na suho snov |
| Opis | Droben bel ali skoraj bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Celulozni gel

Definicija

Mikrokristalinična celuloza je čiščena, delno depolimerizirana celuloza, ki jo pridobivamo z obdelovanjem alfa celuloze z mineralnimi kislinami; alfa celulozo dobimo iz pulpe naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala. Stopnja polimerizacije je običajno manj od 400

Kemijsko ime

Celuloza

Einecs

232-674-9

Kemijska formula

(C6H10O5)n

Molekulska masa

Okoli 36 000

Vsebnost

Ne manj kakor 97 %, računano kot celuloza na suho snov

Opis

Droben bel ali skoraj bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopna v vodi, etanolu, etru in razredčenih mineralnih kislinah. Rahlo topna v raztopini natrijevega luga

| B. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

B.

Barvna reakcija

1 mg vzorca dodamo 1 ml fosforne kisline in na vodni kopeli segrevamo 30 minut. Dodamo 4 ml raztopine pirokatehola in fosforne kisline (1 proti 4) in segrevamo 30 minut. Pojavi se rdeča barva

| C. | Identificiramo jo z IR-spektroskopijo |
| --- | --- |

C.

Identificiramo jo z IR-spektroskopijo

| D. | Preskušanje suspenzije |
| --- | --- |

D.

Preskušanje suspenzije

30 g vzorca mešamo z 270 ml vode v mešalniku 5 minut pri 12 000 vrtljajih na minuto. Nastala zmes je bodisi dobro tekoča suspenzija ali težka, grudičasta, komaj tekoča, če sploh, suspenzija, ki se le slabo useda in vsebuje veliko ujetih zračnih mehurčkov. Če nastane dobro tekoča suspenzija, je 100 ml prenesemo v 100-ml merilni valj in pustimo stati 1 uro. Trdne snovi se usedejo, nad njimi pa se pojavi tekočina

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7 % (105 oC, 3 ure)

V vodi topne snovi

Ne več kakor 0,24 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določen pri 800 ± 25 oC

ph 10 % vodne suspenzije

ph tekočine nad usedlino je med 5,0 in 7,5

Škrob

Nezaznaven

20 ml disperzije, dobljene pri identifikaciji (preskus D), dodamo nekaj kapljic raztopine joda in zmešamo. Škrlatna do modra ali modra barva se ne pojavi

Velikost delcev

Ne manj kakor 5 μm (ne več kakor 10 % delcev manj od 5 μm)

Karboksilne skupine

Ne več kakor 1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 460 (ii) UPRAŠENA CELULOZA

| Definicija | Čiščena, mehanično razgrajena celuloza, pripravljena iz alfaceluloze, ki jo pridobimo iz pulpe naravnih virov vlaknatega rastlinskega materiala |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Celuloza |
| Linearni polimer z vezanimi glukoznimi ostanki 1: 4 |
| Einecs | 232-674-9 |
| Kemijska formula | (C6H10O5)n |
| Molekulska masa | Okoli (162)n (n je pretežno 1 000 ali več) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 92 % |
| Opis | Droben, bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Čiščena, mehanično razgrajena celuloza, pripravljena iz alfaceluloze, ki jo pridobimo iz pulpe naravnih virov vlaknatega rastlinskega materiala

Kemijsko ime

Celuloza

Linearni polimer z vezanimi glukoznimi ostanki 1: 4

Einecs

232-674-9

Kemijska formula

(C6H10O5)n

Molekulska masa

Okoli (162)n (n je pretežno 1 000 ali več)

Vsebnost

Ne manj kakor 92 %

Opis

Droben, bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopna v vodi, etanolu, etru in razredčenih mineralnih kislinah. Rahlo topna v raztopini natrijevega luga

| B. | Preskušanje suspenzije |
| --- | --- |

B.

Preskušanje suspenzije

30 g vzorca mešamo z 270 ml vode v mešalniku 5 minut pri 12 000 vrtljajih na minuto. Nastala zmes je bodisi dobro tekoča suspenzija ali težka, grudičasta, komaj tekoča, če sploh, suspenzija, ki se le rahlo useda in vsebuje veliko ujetih zračnih mehurčkov. Če dobimo dobro tekočo suspenzijo, je 100 ml prenesemo v 100-ml merilni valj in pustimo stati 1 uro. Trdne snovi se usedejo, nad njimi se pojavi tekočina

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7 % (105 oC, 3 ure)

V vodi topne snovi

Ne več kakor 1,0 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,3 %, določeno pri 800 ± 25 oC

ph 10 % vodne suspenzije

ph tekočine nad usedlino je med 5,0 in 7,5

Škrob

Nezaznaven

20 ml disperzije, dobljene pri identifikaciji (preskus B), dodamo nekaj kapljic raztopine joda in zmešamo. Škrlatna do modra ali modra barva se ne pojavi

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Velikost delcev

Ne manj kakor 5 μm (ne več kakor 10 % delcev manj od 5 μm)

E 461 METIL CELULOZA

| Sopomenke | Celulozni metilni eter |
| --- | --- |
| Definicija | Metil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala in jo delno zaetrimo z metilnimi skupinami |
| Kemijsko ime | Metileterceluloza |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:






  — | H |

Sopomenke

Celulozni metilni eter

Definicija

Metil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala in jo delno zaetrimo z metilnimi skupinami

Kemijsko ime

Metileterceluloza

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:

—

H

| — | CH3 ali |
| --- | --- |

—

CH3 ali

| — | CH2CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CH3

Molekulska masa

Od okoli 20 000 do 380 000

Vsebnost

Ne manj kakor 25 % in ne več kakor 33 % metoksi skupin (-OCH3) in ne več kakor 5 % hidroksietoksi skupin (-OCH2CH2OH)

Opis

Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknat prah brez vonja in okusa

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino.

Netopna v etanolu, etru in kloroformu.

Topna v ledocenti kislini

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 7 % (105 oC, 3 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 1,5 %, določen pri 800 ± 25 oC

ph 10 % koloidne raztopine

Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 462 ETIL CELULOZA

| Sopomenke | Celulozni etilni eter |
| --- | --- |
| Opredelitev | Etil celuloza je celuloza, ki se pridobiva neposredno iz vlaknatega rastlinskega materiala in je delno zaetrena z etilnimi skupinami |
| Kemijska imena | Etileterceluloza |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer sta lahko R1 in R2 lahko kar koli od naslednjega:






  — | H |

Sopomenke

Celulozni etilni eter

Opredelitev

Etil celuloza je celuloza, ki se pridobiva neposredno iz vlaknatega rastlinskega materiala in je delno zaetrena z etilnimi skupinami

Kemijska imena

Etileterceluloza

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer sta lahko R1 in R2 lahko kar koli od naslednjega:

—

H

| — | CH2CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CH3

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 44 % in ne več kakor 50 % etoksilnih skupin (–OC2H5), računano na suho snov (ustreza ne več kakor 2,6 etoksilnim skupinam na anhidroglukozno enoto)

Opis

Rahlo higroskopski, bel do sivobel prah brez vonja in okusa

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Praktično netopen v vodi, glicerolu in propan-1,2-diolu, vendar v različnih deležih topen v nekaterih organskih topilih, odvisno od vsebnosti etoksila. Etil celuloza, ki vsebuje manj kakor 46 do 48 % etoksilnih skupin, je dobro topna v tetrahidrofuranu, metil acetatu, kloroformu in mešanicah aromatskih ogljikovodikov in etanola. Etil celuloza, 46 do 48 % etoksilnih skupin, je dobro topna v etanolu, metanolu, toluenu, kloroformu in etil acetatu.

| B. | Preskus tvorjenja filma |
| --- | --- |

B.

Preskus tvorjenja filma

Raztopite 5 g vzorca v 95 g mešanice toluena in etanola v razmerju 80:20 (m/m). Nastane bistra, stabilna, rumenkasta raztopina. Nekaj ml raztopine zlijte na stekleno ploščo in počakajte, da topilo odpari. Ostane gost, trden, enovit, prozoren film. Film je vnetljiv.

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 3 % (105 oC, 2 uri)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,4 %

ph 1 % koloidne raztopine

Nevtralno reagira na lakmus

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 463 HIDROKSIPROPIL CELULOZA

| Sopomenke | Celulozni hidroksipropilni eter |
| --- | --- |
| Definicija | Hidroksipropil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena s hidroksipropilnimi skupinami |
| Kemijsko ime | Hidroksipropilni eter celuloze |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:






  — | H |

Sopomenke

Celulozni hidroksipropilni eter

Definicija

Hidroksipropil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena s hidroksipropilnimi skupinami

Kemijsko ime

Hidroksipropilni eter celuloze

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:

—

H

| — | CH2 CHOHCH3 |
| --- | --- |

—

CH2 CHOHCH3

| — | CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3

| — | CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3

Molekulska masa

Od okoli 30 000 do 1 000 000

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 80,5 % hidroksipropoksilnih skupin (–OCH2CHOHCH3), kar ustreza ne več kakor 4,6 hidroksipropilne skupine na anhidroglukozno enoto, računano na suho snov

Opis

Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknast prah, brez vonja in brez okusa

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Topna v etanolu. Netopna v etru

| B. | Plinska kromatografija |
| --- | --- |

B.

Plinska kromatografija

Substituente določimo s plinsko kromatografijo

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 10 % (105 oC, 3 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

ph 1 % koloidne raztopine

Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0

Propilen klorhidrini

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 464 HIDROKSIPROPIL METIL CELULOZA

| Definicija | Hidroksipropil metil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi skupinami in z majhno količino hidroksipropilnih substituentov |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | 2-hidroksipropilni eter metilceluloze |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:






  — | H |

Definicija

Hidroksipropil metil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi skupinami in z majhno količino hidroksipropilnih substituentov

Kemijsko ime

2-hidroksipropilni eter metilceluloze

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1,R2,R3 eden izmed naštetih:

—

H

| — | CH3 |
| --- | --- |

—

CH3

| — | CH2 CHOHCH3 |
| --- | --- |

—

CH2 CHOHCH3

| — | CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3

| — | CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CHO[CH2CHO(CH2CHOHCH3)CH3]CH3

Molekulska masa

Od okoli 13 000 do 200 000

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 19 % in ne več kakor 30 % metoksiskupin (OCH3) ter ne manj kakor 3 % in ne več kakor 12 % hidroksipropilnih skupin (–OCH2CHOHCH3), računano na suho snov

Opis

Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Netopna v etanolu

| B. | Plinska kromatografija |
| --- | --- |

B.

Plinska kromatografija

Substituente določimo s plinsko kromatografijo

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 10 % (105 oC, 3 ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 1,5 % za produkte z viskoznostjo 50 mPa.s ali več

Ne več kakor 3 % za produkte z viskoznostjo pod 50 mPa.s

ph 1 % koloidne raztopine

Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0

Propilen klorhidrini

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 465 ETILMETIL CELULOZA

| Sopomenke | Metiletil celuloza |
| --- | --- |
| Definicija | Etilmetil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi in etilnimi skupinami |
| Kemijsko ime | Etilmetileter celuloze |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak
  R1,R2,R3 eden izmed naštetih:






  — | H |

Sopomenke

Metiletil celuloza

Definicija

Etilmetil celuloza je celuloza, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatih rastlinskih snovi, delno zaetrena z metilnimi in etilnimi skupinami

Kemijsko ime

Etilmetileter celuloze

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak

R1,R2,R3 eden izmed naštetih:

—

H

| — | CH3 |
| --- | --- |

—

CH3

| — | CH2CH3 |
| --- | --- |

—

CH2CH3

Molekulska masa

Od okoli 30 000 do 40 000

Vsebnost

Vsebnost, računano na suho snov, ne manj kakor 3,5 % in ne več kakor 6,5 % metoksiskupin (OCH3) ter ne manj kakor 14,5 % in ne več kakor 19 % etoksiskupin (–OCH2CH3) ter ne manj kakor 13,2 % in ne več kakor 19,6 % vseh alkoksi skupin, preračunano na metoksi skupino

Opis

Rahlo higroskopski, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast, zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

V vodi nabrekne in tvori bistro do opalescentno, viskozno, koloidno raztopino. Topna v etanolu. Netopna v etru

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % za vlaknato obliko in ne več kakor 10 % za uprašeno obliko (105 oC do konstantne teže)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,6 %

ph 1 % koloidne raztopine

Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 8,0

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

E 466 NATRIJEVA KARBOKSIMETIL CELULOZA

| Sopomenke | Karboksimetil celuloza |
| --- | --- |
| CMC |
| Na CMC |
| Natrijev CMC |
| Celulozna guma |
| Definicija | Karboksimetil celuloza je delna natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala |
| Kemijsko ime | Natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1, R2, R3 eden izmed naslednjih:






  — | H |

Sopomenke

Karboksimetil celuloza

CMC

Na CMC

Natrijev CMC

Celulozna guma

Definicija

Karboksimetil celuloza je delna natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze, ki jo pridobivamo neposredno iz naravnih vrst vlaknatega rastlinskega materiala

Kemijsko ime

Natrijeva sol karboksimetilnega etra celuloze

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3), pri čemer je lahko vsak R1, R2, R3 eden izmed naslednjih:

—

H

| — | CH2COONa |
| --- | --- |

—

CH2COONa

| — | CH2COOH |
| --- | --- |

—

CH2COOH

Molekulska masa

Višja od približno 17 000 (stopnja polimerizacije približno 100)

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Rahlo higroskopičen, bel ali rahlo rumenkast ali sivkast zrnat ali vlaknat prah, brez vonja in brez okusa

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Z vodo tvori viskozno koloidno raztopino. Netopna v etanolu

| B. | Preskus penjenja |
| --- | --- |

B.

Preskus penjenja

0,1- % raztopino vzorca močno stresamo. Pena se ne pojavi. (Ta preskus omogoča razlikovanje natrijeve karboksimetil celuloze od preostalih celuloznih etrov)

| C. | Tvorba oborine |
| --- | --- |

C.

Tvorba oborine

Petim ml 0,5- % raztopine vzorca dodamo 5 ml 5- % raztopine bakrovega sulfata ali aluminijevega sulfata. Pojavi se oborina. (S tem testom razlikujemo natrijevo karboksimetil celulozo od preostalih celuloznih etrov in od želatine, gumija rožičevih pešk in gumija tragant)

| D. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

D.

Barvna reakcija

Med mešanjem 50 ml vode dodamo 0,5 g uprašene natrijeve karboksimetilceluloze, da dobimo enakomerno disperzijo. Mešamo toliko časa, da dobimo bistro raztopino, uporabno za naslednji preskus: 1 mg vzorca razredčimo z enakim volumnom vode v epruveti, dodamo 5 kapljic 1-naftolne raztopine. Epruveto nagnemo in po steni previdno dolijemo 2 ml žveplene kisline, tako da tvori spodnjo plast. Na stiku obeh plasti se razvije rdečeškrlatna barva

Čistost

Stopnja substituiranosti

Ne manj kakor 0,2 in ne več kakor 1,5 karboksimetilnih skupin (–CH2COOH) na anhidroglukozno enoto

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 12 % (105 oC do stalne teže)

pH 1 % koloidne raztopine

Ne manj kakor 0,5 in ne več kakor 8,5

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 20 mg/kg

Glikolata skupaj

Ne več kakor 0,4 %, računano kot natrijev glikolat na suho snov

Natrij

Ne več kakor 12,4 %, računano na suho snov

E 468 ZAMREŽENA NATRIJEVA KARBOKSIMETIL CELULOZA

| Sopomenke | Zamrežena karboksilmetil celuloza |
| --- | --- |
| Zamrežena CMC |
| Zamrežena natrijeva CMC |
| Zamreženi celulozni gumi |
| Definicija | Zamrežena natrijeva karboksimetil celuloza je natrijeva sol termično delno zamrežene O-karboksimetilirane celuloze |
| Kemijsko ime | Zamrežena natrijeva sol karboksimetileter celuloze |
| Kemijska formula | Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo: |
| C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3) |
| pri čemer so R1, R2, R3 lahko eno od naštetega:






  — | H |

Sopomenke

Zamrežena karboksilmetil celuloza

Zamrežena CMC

Zamrežena natrijeva CMC

Zamreženi celulozni gumi

Definicija

Zamrežena natrijeva karboksimetil celuloza je natrijeva sol termično delno zamrežene O-karboksimetilirane celuloze

Kemijsko ime

Zamrežena natrijeva sol karboksimetileter celuloze

Kemijska formula

Polimeri vsebujejo substituirane anhidroglukozne enote s splošno formulo:

C6H7O2(OR1)(OR2)(OR3)

pri čemer so R1, R2, R3 lahko eno od naštetega:

—

H

| — | CH2COONa |
| --- | --- |

—

CH2COONa

| — | CH2COOH |
| --- | --- |

—

CH2COOH

Opis

Rahlo higroskopičen, bel do sivkasto bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

En gram stresamo s 100 ml raztopine, ki vsebuje 4 mg/kg metilenmodrega, in pustimo, da se usede. Preiskovana snov absorbira metilen modro in se usede kot modra vlaknata masa

B.

En gram stresamo s 50 ml vode. Prenesemo 1 ml te zmesi v epruveto, dodamo 1 ml vode in 0,05 ml sveže pripravljene raztopine 40g/l alfa-naftola v metanolu. Epruveto nagnemo in po steni previdno dodamo 2 ml žveplene kisline, tako da tvori spodnjo plast. Med plastema se razvije rdečkasto vijolična barva.

C.

Daje reakcijo na natrij

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 6 % (105 oC, 3 ure)

Topnost v vodi

Ne več kakor 10 %

Stopnja substituiranosti

Ne manj kakor 0,2 in ne več kakor 1,5 karboksimetilnih skupin na enoto anhidro glukoze

pH 1 %

Ne manj kakor 5,0 in ne več kakor 7,0

Vsebnost natrija

Ne več kakor 12,4 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 469 ENCIMATSKO HIDROLIZIRANA KARBOKSIMETIL CELULOZA

| Sopomenke | Natrijeva karboksimetil celuloza, hidrolizirana z encimom |
| --- | --- |
| Definicija | Encimatsko hidrolizirano karboksimetil celulozo pridobivamo z razgradnjo karboksimetil celuloze z delovanjem encima celulaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (prej T. reesei) |
| Kemijsko ime | Natrijeva karboksimetil celuloza, delno hidrolizirana z encimom |
| Kemijska formula | Natrijeve soli polimerov, ki vsebujejo substituirane enote anhidroglukoze s splošno formulo: |
| [C6H7O2(OH)x(OCH2COONa)y]n |
| n je stopnja polimerizacije |
| x = 1,50 do 2,80 |
| y = 0,2 do 1,50 |
| x + y = 3,0 |
| (y = stopnja substituiranosti) |
| Masa formule | 178,14, če je y = 0,20 |
| 281,18, če je y = 1,50 |
| Masa makromolekule: ne manj kakor 800 (n okoli 4) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 %, z mono- in disaharidi vred, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali rahlo rumenkasti ali sivkasti, zrnati ali vlaknati, rahlo higroskopični prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Natrijeva karboksimetil celuloza, hidrolizirana z encimom

Definicija

Encimatsko hidrolizirano karboksimetil celulozo pridobivamo z razgradnjo karboksimetil celuloze z delovanjem encima celulaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (prej T. reesei)

Kemijsko ime

Natrijeva karboksimetil celuloza, delno hidrolizirana z encimom

Kemijska formula

Natrijeve soli polimerov, ki vsebujejo substituirane enote anhidroglukoze s splošno formulo:

[C6H7O2(OH)x(OCH2COONa)y]n

n je stopnja polimerizacije

x = 1,50 do 2,80

y = 0,2 do 1,50

x + y = 3,0

(y = stopnja substituiranosti)

Masa formule

178,14, če je y = 0,20

281,18, če je y = 1,50

Masa makromolekule: ne manj kakor 800 (n okoli 4)

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %, z mono- in disaharidi vred, računano na suho snov

Opis

Beli ali rahlo rumenkasti ali sivkasti, zrnati ali vlaknati, rahlo higroskopični prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, netopen v etanolu

| B. | Preskus penjenja |
| --- | --- |

B.

Preskus penjenja

Močno stresamo 0,1 % raztopino vzorca. Pena se ne pojavi. S tem preskusom ločimo natrijevo karboksimetil celulozo, hidrolizirano ali ne, od drugih etrskih celuloz in alginatov ter naravne gume

| C. | Tvorba usedline |
| --- | --- |

C.

Tvorba usedline

5 ml 0,5-odstotnega vzorca dodamo 5 ml 5-odstotne raztopine bakrovega ali aluminijevega sulfata. Pojavi se usedlina. S tem testom razlikujemo natrijevo karboksimetilcelulozo, hidrolizirano ali ne, od drugih etrskih celuloz in želatine, gume rožičevih pešk in tragant gume

| D. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

D.

Barvna reakcija

V 50 ml vode damo 0,5 g uprašenega vzorca in mešamo, da se delci enakomerno razpršijo. Mešanje nadaljujemo toliko časa, da nastane bistra raztopina. V epruveti razredčimo 1 ml te raztopine z 1 ml vode. Dodamo 5 kapljic 1-naftola TS. Nagnemo epruveto in ob steni previdno dodamo 2 ml žveplene kisline, tako da nastane spodnja plast. Med plastema se razvije rdečeškrlatna barva.

| E. | Viskoznost (60 % trdnih snovi) |
| --- | --- |

E.

Viskoznost (60 % trdnih snovi)

Ne manj kakor 2,500 kgm-1 s-1 pri 25 oC, kar ustreza povprečni molekulski masi 5 000 D

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 12 % (105 oC do konstantne mase)

Stopnja substituiranosti

Ne manj kakor 0,2 in ne več kakor 1,5 karboksimetilnih skupin na enoto anhidroglukoze, računano na suho snov

pH 1-odstotne koloidne raztopine

Ne manj kakor 6,0 in ne več kakor 8,5

Natrijev klorid in natrijev glikolat

Ne več kakor 0,5 % posamezno ali v kombinaciji

Rezidualna encimska aktivnost

Mora prestati preskus. Ne sme se spremeniti viskoznost testne raztopine, kar kaže na hidrolizo natrijeve karboksimetilceluloze

Svinec

Ne več kakor 3 mg/kg

E 470a NATRIJEVE, KALIJEVE IN KALCIJEVE SOLI MAŠČOBNIH KISLIN

| Definicija | Natrijeve, kalijeve in kalcijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju ter jih pridobivamo iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin |
| --- | --- |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Natrijeve, kalijeve in kalcijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju ter jih pridobivamo iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah

Identifikacija

A.

Topnost

Natrijeve in kalijeve soli: topne v vodi in etanolu;

kalcijeve soli: netopne v vodi, etanolu in etru

| B. | Pozitivne reakcije na katione in na maščobne kisline |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na katione in na maščobne kisline

Čistost

Natrij

Ne manj kakor 9 % in ne več kakor 14 %, izražen kot Na2O

Kalij

Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 21,5 %, izražen kot K2O

Kalcij

Ne manj kakor 8,5 % in ne več kakor 13 %, izražen kot CaO

Neumiljive snovi

Ne več kakor 2 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, izražene kot oleinska kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Proste alkalije

Ne več kakor 0,1 %, izražene kot NaOH

V alkoholu netopne snovi

Ne več kakor 0,2 % (samo natrijeve in kalijeve soli)

E 470b MAGNEZIJEVE SOLI MAŠČOBNIH KISLIN

| Definicija | Magnezijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju in maščobah; pridobivamo jih iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin |
| --- | --- |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Magnezijeve soli maščobnih kislin so v živilskem olju in maščobah; pridobivamo jih iz jedilnih maščob in olja ali iz destiliranih živilskih maščobnih kislin

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali smetanasto beli lahki kosmiči, poltrdne snovi ali prah

Identifikacija

A.

Topnost

Netopne v vodi, delno topne v etanolu in etru

| B. | Pozitivne reakcije na magnezij in na maščobne kisline |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na magnezij in na maščobne kisline

Čistost

Magnezij

Ne manj kakor 6,5 % in ne več kakor 11 %, izražen kot MgO

Proste alkalijeve kovine

Ne več kakor 0,1 %, izraženo kot MgO

Neumiljive snovi

Ne več kakor 2 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, izražene kot oleinska kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 471 MONO-IN DIGLICERIDI MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | Gliceril monostearat |
| --- | --- |
| Gliceril monopalmitat |
| Gliceril monooleat itd. |
| Monostearin, monopalmitin, monoolein itd. |
| GMS (za gliceril monostearat) |
| Definicija | Mono- in digliceridi maščobnih kislin so iz zmesi glicerol mono-, di- in triestrov maščobnih kislin, ki se pojavljajo v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostih maščobnih kislin in glicerola |
| Vsebnost | Vsebnost mono- in diestrov: ne manj kakor 70 % |
| Opis | Spreminjajo se od bledo rumene do bledo rjave oljnate tekočine ali od belega ali rahlo sivkastega, trdega voska. Trdne snovi so lahko v kosmičih, prahu ali majhnih kapljah |
| Identifikacija | |
| A. | Infrardeči spekter |

Sopomenke

Gliceril monostearat

Gliceril monopalmitat

Gliceril monooleat itd.

Monostearin, monopalmitin, monoolein itd.

GMS (za gliceril monostearat)

Definicija

Mono- in digliceridi maščobnih kislin so iz zmesi glicerol mono-, di- in triestrov maščobnih kislin, ki se pojavljajo v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostih maščobnih kislin in glicerola

Vsebnost

Vsebnost mono- in diestrov: ne manj kakor 70 %

Opis

Spreminjajo se od bledo rumene do bledo rjave oljnate tekočine ali od belega ali rahlo sivkastega, trdega voska. Trdne snovi so lahko v kosmičih, prahu ali majhnih kapljah

Identifikacija

A.

Infrardeči spekter

Značilen za delni ester maščobne kisline s poliolom

| B. | Pozitivne reakcije na glicerol in na maščobne kisline |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na glicerol in na maščobne kisline

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopne v vodi, topne v etanolu in toluenu

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Kislinsko število

Ne več kakor 6

Prosti glicerol

Ne več kakor 7 %

Poligliceroli

Ne več kakor 4 % diglicerola in ne več kakor 1 % višjih poliglicerolov, oboje računano na vsebnost glicerola

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 16 % in ne več kakor 33 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472a OCETNO KISLI ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | Ocetno kisli estri mono- in digliceridov |
| --- | --- |
| Acetogliceridi |
| Acetilirani mono- in digliceridi |
| Estri glicerola ocetne in maščobne kisline |
| Definicija | Estri glicerola z ocetno in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov |
| Opis | Bistra, lahko tekoča tekočina ali trdne snovi, od bele do bledo rumene barve |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na ocetno kislino |

Sopomenke

Ocetno kisli estri mono- in digliceridov

Acetogliceridi

Acetilirani mono- in digliceridi

Estri glicerola ocetne in maščobne kisline

Definicija

Estri glicerola z ocetno in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov

Opis

Bistra, lahko tekoča tekočina ali trdne snovi, od bele do bledo rumene barve

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na ocetno kislino

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopne v vodi. Topne v etanolu

Čistost

Kisline, razen ocetne in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupaj ocetna kislina

Ne manj kakor 9 % in ne več kakor 32 %

Proste maščobne kisline (in ocetna kislina)

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 14 % in ne več kakor 31 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472b ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z MLEČNO KISLINO

| Sopomenke | Estri mono- in digliceridov z mlečno kislino |
| --- | --- |
| Laktogliceridi |
| Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mlečno kislino |
| Definicija | Estri glicerola z mlečno kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov |
| Opis | Bistra, lahko tekoča tekočina do voskaste snovi raznih konsistenc, od bele do bledo rumene barve |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na mlečno kislino |

Sopomenke

Estri mono- in digliceridov z mlečno kislino

Laktogliceridi

Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mlečno kislino

Definicija

Estri glicerola z mlečno kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste ocetne kisline in prostih gliceridov

Opis

Bistra, lahko tekoča tekočina do voskaste snovi raznih konsistenc, od bele do bledo rumene barve

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na mlečno kislino

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopne v mrzli vodi, v vroči pa se dispergirajo

Čistost

Kisline, razen mlečne in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupaj mlečna kislina

Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 45 %

Proste maščobne kisline (in mlečna kislina)

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 30 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472c ESTRI CITRONSKE KISLINE MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | Citrem |
| --- | --- |
| Estri citronske kisline mono- in digliceridov |
| Citrogliceridi |
| Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni s citronsko kislino |
| Opredelitev | Estri glicerola s citronsko kislino in maščobnimi kislinami so prisotni v živilskih oljih in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste citronske kisline in prostih gliceridov. Lahko so delno ali popolnoma nevtralizirani z natrijevim ali kalijevim hidroksidom. |
| Opis | Od rumenkasto ali svetlo rjavih tekočin do poltrdih ali trdih voskov |
| Določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, maščobne kisline in citronsko kislino |

Sopomenke

Citrem

Estri citronske kisline mono- in digliceridov

Citrogliceridi

Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni s citronsko kislino

Opredelitev

Estri glicerola s citronsko kislino in maščobnimi kislinami so prisotni v živilskih oljih in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste citronske kisline in prostih gliceridov. Lahko so delno ali popolnoma nevtralizirani z natrijevim ali kalijevim hidroksidom.

Opis

Od rumenkasto ali svetlo rjavih tekočin do poltrdih ali trdih voskov

Določitev

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, maščobne kisline in citronsko kislino

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopni v vodi

Dispergirajo v vroči vodi

Topni v olju in maščobah

Netopni v mrzlem etanolu

Čistost

Kisline, razen citronske in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 8 % in ne več kakor 33 %

Skupaj citronska kislina

Ne manj kakor 13 % in ne več kakor 50 %

Sulfatni pepel (določen pri 800 ± 25 oC)

Nenevtralizirani proizvodi: ne več kakor 0,5 %

Delno ali popolnoma nevtralizirani proizvodi: ne več kakor 10 %

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

| Opomba: | Merila čistosti veljajio za aditive brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, kljub temu je teh snovi lahko največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472d ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z VINSKO KISLINO

| Sopomenke | Estri mono- in digliceridov z vinsko kislino |
| --- | --- |
| Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z vinsko kislino |
| Definicija | Estri glicerola z vinsko kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske kisline in prostih gliceridov |
| Opis | Lepljiva, viskozna, rumenkasta tekočina do trd rumen vosek |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na vinsko kislino |

Sopomenke

Estri mono- in digliceridov z vinsko kislino

Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z vinsko kislino

Definicija

Estri glicerola z vinsko kislino in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske kisline in prostih gliceridov

Opis

Lepljiva, viskozna, rumenkasta tekočina do trd rumen vosek

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline in na vinsko kislino

Čistost

Kisline, razen vinske in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 12 % in ne več kakor 29 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupaj vinska kislina

Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 50 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472e ESTRI MONO- IN DIGLICERIDOV MAŠČOBNIH KISLIN Z MONO- IN DIACETILNO VINSKO KISLINO

| Sopomenke | Estri mono- in digliceridov z diacetilno vinsko kislino |
| --- | --- |
| Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mono- in diacetilno vinsko kislino |
| Estri glicerola z diacetilno vinsko in maščobno kislino |
| Definicija | Mešani estri glicerola z mono- in diacetilnimi vinskimi kislinami (dobljeni iz vinske kisline) in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline in njunih kombinacij ter prostih gliceridov. Vsebujejo tudi maščobne estre z vinsko in ocetno kislino |
| Opis | Lepljiva, viskozna tekočina do mastne konsistence/zgoščene mase ali rumen vosek, ki na vlažnem zraku hidrolizira in sprošča ocetno kislino |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko in na ocetno kislino |

Sopomenke

Estri mono- in digliceridov z diacetilno vinsko kislino

Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z mono- in diacetilno vinsko kislino

Estri glicerola z diacetilno vinsko in maščobno kislino

Definicija

Mešani estri glicerola z mono- in diacetilnimi vinskimi kislinami (dobljeni iz vinske kisline) in maščobnimi kislinami so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline in njunih kombinacij ter prostih gliceridov. Vsebujejo tudi maščobne estre z vinsko in ocetno kislino

Opis

Lepljiva, viskozna tekočina do mastne konsistence/zgoščene mase ali rumen vosek, ki na vlažnem zraku hidrolizira in sprošča ocetno kislino

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko in na ocetno kislino

Čistost

Kisline, razen ocetne, vinske in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Skupaj glicerol

Ne manj kakor 11 % in ne več kakor 28 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupaj vinska kislina

Ne manj kakor 10 % in ne več kakor 40 %

Skupaj ocetna kislina

Ne manj kakor 8 % in ne več kakor 32 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 472f MEŠANI MONO- IN DIGLICERIDNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN Z OCETNO IN VINSKO KISLINO

| Sopomenke | Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z ocetno in vinsko kislino |
| --- | --- |
| Definicija | Estri glicerola z ocetno in vinsko kislino so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline ter prostih gliceridov. Vsebujejo lahko tudi mono- in diacetilne vinske estre mono- in digliceridov maščobnih kislin |
| Opis | Lepljiva tekočina do trdnih snovi, bele do bledo rumene barve |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko kislino in na ocetno kislino |

Sopomenke

Mono- in digliceridi maščobnih kislin, zaestreni z ocetno in vinsko kislino

Definicija

Estri glicerola z ocetno in vinsko kislino so v živilskem olju in maščobah. Lahko vsebujejo manjšo količino prostega glicerola, prostih maščobnih kislin, proste vinske in ocetne kisline ter prostih gliceridov. Vsebujejo lahko tudi mono- in diacetilne vinske estre mono- in digliceridov maščobnih kislin

Opis

Lepljiva tekočina do trdnih snovi, bele do bledo rumene barve

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na maščobne kisline, na vinsko kislino in na ocetno kislino

Čistost

Kisline, razen ocetne, vinske in maščobnih kislin

Nezaznavne

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Skupni glicerol

Ne manj kakor 12 % in ne več kakor 27 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Skupna ocetna kislina

Ne manj kakor 10 % in ne več kakor 20 %

Skupna vinska kislina

Ne manj kakor 20 % in ne več kakor 40 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko zastopane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 473 ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN S SAHAROZO

| Sopomenke | Sucroesters |
| --- | --- |
| Sladkorni estri |
| Definicija | Esencialni mono-, di- in triestri saharoze z maščobnimi kislinami so v jedilnih maščobah in olju. Lahko jih pripravimo iz saharoze ter metil- in etilestrov živilskih maščobnih kislin ali z ekstrakcijo iz saharogliceridov. Pri pripravi je dovoljeno uporabiti samo naslednja organska topila: dimetilsulfoksid, dimetilformamid, etilacetat, propan-2-ol, 2-metil-1-propanol, propilenglikol in metiletil keton |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 80 % |
| Opis | Gost gel, mehka trdna snov ali bel do rahlo sivkasto bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne kisline |

Sopomenke

Sucroesters

Sladkorni estri

Definicija

Esencialni mono-, di- in triestri saharoze z maščobnimi kislinami so v jedilnih maščobah in olju. Lahko jih pripravimo iz saharoze ter metil- in etilestrov živilskih maščobnih kislin ali z ekstrakcijo iz saharogliceridov. Pri pripravi je dovoljeno uporabiti samo naslednja organska topila: dimetilsulfoksid, dimetilformamid, etilacetat, propan-2-ol, 2-metil-1-propanol, propilenglikol in metiletil keton

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 80 %

Opis

Gost gel, mehka trdna snov ali bel do rahlo sivkasto bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne kisline

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Težko topen v vodi

Topen v etanolu

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 2 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Prosti sladkor

Ne več kakor 5 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Metanol

Ne več kakor 10 mg/kg

Dimetilsulfoksid

Ne več kakor 2 mg/kg

Dimetilformamid

Ne več kakor 1 mg/kg

2-metil-1-propanol

Ne več kakor 10 mg/kg

Etilacetat

Ne več kakor 350 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji

Propan-2-ol

Propilenglikol

Metiletil keton

Ne več kakor 10 mg/kg

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 474 SAHAROGLICERIDI

| Sopomenke | Sladkorni gliceridi |
| --- | --- |
| Definicija | Pri reakciji saharoze z jedilnimi maščobami in oljem dobimo zmes mono-, di- in triestrov saharoze ter maščobnih kislin skupaj z ostanki mono-, di- in trigliceridov iz maščob in olja. Pri pripravi je dovoljeno uporabiti samo naslednja organska topila: cikloheksan, dimetilformamid, etilacetat, 2-metil-1-propanol in propan-2-ol |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 40 % in ne več kakor 60 % maščobnih estrov saharoze |
| Opis | Mehka trdna masa, gost gel ali bel do sivobel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne kisline |

Sopomenke

Sladkorni gliceridi

Definicija

Pri reakciji saharoze z jedilnimi maščobami in oljem dobimo zmes mono-, di- in triestrov saharoze ter maščobnih kislin skupaj z ostanki mono-, di- in trigliceridov iz maščob in olja. Pri pripravi je dovoljeno uporabiti samo naslednja organska topila: cikloheksan, dimetilformamid, etilacetat, 2-metil-1-propanol in propan-2-ol

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 40 % in ne več kakor 60 % maščobnih estrov saharoze

Opis

Mehka trdna masa, gost gel ali bel do sivobel prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na sladkor in na maščobne kisline

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopni v mrzli vodi

Topni v etanolu

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 2 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Prosti sladkor

Ne več kakor 5 %

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 3 %, računano kot oleinska kislina

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Metanol

Ne več kakor 10 mg/kg

Dimetilformamid

Ne več kakor 1 mg/kg

2-metil-1-propanol

Ne več kakor 10 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji

Cikloheksan

Etilacetat

Ne več kakor 350 mg/kg, posamezno ali v kombinaciji

Propan-2-ol

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 475 POLIGLICEROLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | Poliglicerolni estri maščobnih kislin |
| --- | --- |
| Poliglicerinestri maščobnih estrov |
| Definicija | Poliglicerolne estre maščobnih kislin pridobivamo z zaestrenjem poliglicerola z živilskimi maščobami in oljem ali z maščobnimi kislinami, ki so v živilskih maščobah in olju. Poliglicerolna enota je pretežno di-, tri- in tetraglicerol ter jo sestavlja ne več kakor 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola |
| Vsebnost | Vsebnost skupnih estrov maščobnih kislin ne manj kakor 90 % |
| Opis | Svetlo rumena do rumenkasto rjava, oljnata do zelo viskozna tekočina; svetlo rumenorjava do rjava, plastična ali mehka trdna snov; in svetlo rumenorjav do rjav trden vosek |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerole in na maščobne kisline |

Sopomenke

Poliglicerolni estri maščobnih kislin

Poliglicerinestri maščobnih estrov

Definicija

Poliglicerolne estre maščobnih kislin pridobivamo z zaestrenjem poliglicerola z živilskimi maščobami in oljem ali z maščobnimi kislinami, ki so v živilskih maščobah in olju. Poliglicerolna enota je pretežno di-, tri- in tetraglicerol ter jo sestavlja ne več kakor 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola

Vsebnost

Vsebnost skupnih estrov maščobnih kislin ne manj kakor 90 %

Opis

Svetlo rumena do rumenkasto rjava, oljnata do zelo viskozna tekočina; svetlo rumenorjava do rjava, plastična ali mehka trdna snov; in svetlo rumenorjav do rjav trden vosek

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerole in na maščobne kisline

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Estri so lahko zelo hidrofilni do zelo lipofilni, toda kot vrsta se dispergirajo v vodi ter so topni v organskih topilih in olju

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Kisline, razen maščobnih

Nezaznavne

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 6 %, računano kot oleinska kislina

Skupaj glicerol in poliglicerol

Ne manj kakor 18 % in ne več kakor 60 %

Prosti glicerol in poliglicerol

Ne več kakor 7 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 476 POLIGLICEROL POLIRICINOLAT

| Sopomenke | Glicerolni estri kondenziranega ricinusovega olja maščobnih kislin |
| --- | --- |
| Poliglicerolni estri polikondenziranih maščobnih kislin iz ricinusovega olja |
| Poliglicerolni estri interesterirane ricinolne kisline |
| PGPR |
| Definicija | Poliglicerol poliricinolat dobimo z zaestrenjem poliglicerola s kondenziranim ricinusovim oljem maščobnih kislin |
| Opis | Bistra, zelo viskozna tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Glicerolni estri kondenziranega ricinusovega olja maščobnih kislin

Poliglicerolni estri polikondenziranih maščobnih kislin iz ricinusovega olja

Poliglicerolni estri interesterirane ricinolne kisline

PGPR

Definicija

Poliglicerol poliricinolat dobimo z zaestrenjem poliglicerola s kondenziranim ricinusovim oljem maščobnih kislin

Opis

Bistra, zelo viskozna tekočina

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi in v etanolu

Topen v etru, ogljikovodikih in halogeniranih ogljikovodikih

| B. | Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerol in na ricinolno kislino |
| --- | --- |

B.

Pozitivne reakcije na glicerol, na poliglicerol in na ricinolno kislino

| C. | Indeks refrakcije [n]65 |
| --- | --- |

C.

Indeks refrakcije [n]65

Med 1,4630 in 1,4665

Čistost

Poligliceroli

Poliglicerolna enota je sestavljena iz ne manj kakor 75 % di-, tri- in tetraglicerolov ter naj ne vsebuje več kakor 10 % poliglicerolov, ki so enaki ali višji od heptaglicerola

Hidroksilno število

Ne manj kakor 80 in ne več kakor 100

Kislinsko število

Ne več kakor 6

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 477 PROPAN-1,2- DIOLNI ESTRI MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | Propilenglikolni estri maščobnih kislin |
| --- | --- |
| Definicija | So iz zmesi mono- in diestrov maščobnih kislin s propan-1,2-diolom, ki so v živilskem olju in maščobah. Alkoholna enota je izključno 1,2-diol, skupaj z dimero in sledovi trimere. Razen jedilnih maščobnih kislin organske kisline niso vsebovane |
| Vsebnost | Vsebnost skupnega maščobno-kislinskega estra ne manj kakor 85 % |
| Opis | Bistra tekočina ali beli voskasti kosmiči, kapljice ali trdna snov blagega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na propilen glikol in na maščobne kisline |

Sopomenke

Propilenglikolni estri maščobnih kislin

Definicija

So iz zmesi mono- in diestrov maščobnih kislin s propan-1,2-diolom, ki so v živilskem olju in maščobah. Alkoholna enota je izključno 1,2-diol, skupaj z dimero in sledovi trimere. Razen jedilnih maščobnih kislin organske kisline niso vsebovane

Vsebnost

Vsebnost skupnega maščobno-kislinskega estra ne manj kakor 85 %

Opis

Bistra tekočina ali beli voskasti kosmiči, kapljice ali trdna snov blagega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na propilen glikol in na maščobne kisline

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določen pri 800 ± 25 oC

Kisline razen maščobnih kislin

Nezaznavne

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 6 %, računano kot oleinska kislina

Skupaj propan-1,2-diol

Ne manj kakor 11 % in ne več kakor 31 %

Prosti propan-1,2-diol

Ne več kakor 5 %

Dimerni in trimerni propilenglikol

Ne več kakor 0,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

| Opomba: | Merila čistosti se nanašajo na aditiv brez natrijevih, kalijevih in kalcijevih soli maščobnih kislin, vendar pa so te snovi lahko vsebovane največ do 6 % (izraženo kot natrijev oleat). |
| --- | --- |

Opomba:

E 479b TERMIČNO OKSIDIRANO SOJINO OLJE, ZAESTRENO Z MONO- IN DIGLICERIDI MAŠČOBNIH KISLIN

| Sopomenke | TOSOM |
| --- | --- |
| Definicija | Termično oksidirano sojino olje, zaestreno z mono- in digliceridi maščobnih kislin, je kompleksna zmes estrov glicerola in maščobnih kislin, ki jih dobimo v jedilnih maščobah in olju iz termično oksidiranega sojinega olja. Pridobivamo ga z interakcijo iz 10 % termično oksidiranega sojinega olja in 90 % mono- in digliceridov jedilnih maščobnih kislin ter dezodorizacijo v vakuumu pri 130 oC. Sojino olje pridobivamo samo iz naravnih vrst soje |
| Opis | Bledo rumena do svetlo rjava voskasta ali trdna zgoščena snov |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

TOSOM

Definicija

Termično oksidirano sojino olje, zaestreno z mono- in digliceridi maščobnih kislin, je kompleksna zmes estrov glicerola in maščobnih kislin, ki jih dobimo v jedilnih maščobah in olju iz termično oksidiranega sojinega olja. Pridobivamo ga z interakcijo iz 10 % termično oksidiranega sojinega olja in 90 % mono- in digliceridov jedilnih maščobnih kislin ter dezodorizacijo v vakuumu pri 130 oC. Sojino olje pridobivamo samo iz naravnih vrst soje

Opis

Bledo rumena do svetlo rjava voskasta ali trdna zgoščena snov

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi. Topen v vročem olju ali maščobi

Čistost

Območje taljenja

55 oC–65 oC

Proste maščobne kisline

Ne več kakor 1,5 %, računano kot oleinska kislina

Prosti glicerol

Ne več kakor 2 %

Skupaj maščobne kisline

83–90 %

Skupaj glicerol

16–22 %

Metilni estri maščobnih kislin ne tvorijo adukta z ureo

Ne več kakor 9 % vseh metilnih estrov maščobnih kislin

Maščobne kisline, netopne v petroletru

Ne več kakor 2 % vseh maščobnih kislin

Peroksidno število

Ne več kakor 3

Epoksidi

Ne več kakor 0,03 % oksiranovega kisika (kot etilen oksid)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 481 NATRIJEV 2-STEAROIL LAKTAT

| Sopomenke | Natrijev stearoil laktilat |
| --- | --- |
| Definicija | Zmes natrijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine natrijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so zastopane v uporabljeni stearinski kislini |
| Kemijska imena | Natrijev di-2-stearoil laktat |
| Natrijev di(2-stearoiloksi) propionat |
| Einecs | 246-929-7 |
| Kemijska formula (glavne sestavine) | C21H39O4Na |
| C19H35O4Na |
| Opis | Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij, na maščobne kisline in na mlečno kislino |

Sopomenke

Natrijev stearoil laktilat

Definicija

Zmes natrijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine natrijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so zastopane v uporabljeni stearinski kislini

Kemijska imena

Natrijev di-2-stearoil laktat

Natrijev di(2-stearoiloksi) propionat

Einecs

246-929-7

Kemijska formula (glavne sestavine)

C21H39O4Na

C19H35O4Na

Opis

Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na natrij, na maščobne kisline in na mlečno kislino

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Netopen v vodi. Topen v etanolu

Čistost

Natrij

Ne manj kakor 2,5 % in ne več kakor 5 %

Estrsko število

Ne manj kakor 90 in ne več kakor 190

Kislinsko število

Ne manj kakor 60 in ne več kakor 130

Skupaj mlečna kislina

Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 482 KALCIJEV 2-STEAROIL LAKTAT

| Sopomenke | Kalcijev stearoil laktat |
| --- | --- |
| Definicija | Zmes kalcijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine kalcijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so prav tako v uporabljeni stearinski kislini |
| Kemijska imena | Kalcijev di-2-stearoil laktat |
| Kalcijev di(2-stearoiloksi) propionat |
| Einecs | 227-335-7 |
| Kemijska formula | C42H78O8Ca |
| C38H70O8Ca |
| Opis | Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalcij, na maščobne kisline in na mlečno kislino |

Sopomenke

Kalcijev stearoil laktat

Definicija

Zmes kalcijevih soli stearoil mlečnih kislin in njihovih polimerov ter manjše količine kalcijevih soli drugih sorodnih kislin, ki jih pridobivamo z reakcijo stearinske in mlečne kisline. Vsebuje lahko tudi druge jedilne maščobne kisline, proste ali zaestrene, ker so prav tako v uporabljeni stearinski kislini

Kemijska imena

Kalcijev di-2-stearoil laktat

Kalcijev di(2-stearoiloksi) propionat

Einecs

227-335-7

Kemijska formula

C42H78O8Ca

C38H70O8Ca

Opis

Bel ali rahlo rumenkast prah ali krhka trdna snov, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na kalcij, na maščobne kisline in na mlečno kislino

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Rahlo topen v vroči vodi

Čistost

Kalcij

Ne manj kakor 1 % in ne več kakor 5,2 %

Estrsko število

Ne manj kakor 125 in ne več kakor 190

Skupna mlečna kislina

Ne manj kakor 15 % in ne več kakor 40 %

Kislinsko število

Ne manj kakor 50 in ne več kakor 130

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 483 STEARIL TARTRAT

| Sopomenke | Stearilpalmitil tartrat |
| --- | --- |
| Definicija | Dobimo z zaestrenjem vinske kisline s stearilnim alkoholom, ki je na voljo na trgu, sestavljen predvsem iz stearilnega in palmitilnega alkohola. Pretežno je diester z manjšo količino monoestrov in nespremenjenimi vhodnimi surovinami |
| Kemijsko ime | Distearil tartrat |
| Dipalmitil tartrat |
| Kemijska formula | C38H74O6 do C40H78O6 |
| Molekulska masa | 627 do 655 |
| Vsebnost | Vsebnost skupnega estra ne manj kakor 90 %, kar ustreza estrskemu številu ne manj kakor 163 in ne več kakor 180 |
| Opis | Mastna trdna snov (pri 25 oC), smetanaste barve |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na tartrat |

Sopomenke

Stearilpalmitil tartrat

Definicija

Dobimo z zaestrenjem vinske kisline s stearilnim alkoholom, ki je na voljo na trgu, sestavljen predvsem iz stearilnega in palmitilnega alkohola. Pretežno je diester z manjšo količino monoestrov in nespremenjenimi vhodnimi surovinami

Kemijsko ime

Distearil tartrat

Dipalmitil tartrat

Kemijska formula

C38H74O6 do C40H78O6

Molekulska masa

627 do 655

Vsebnost

Vsebnost skupnega estra ne manj kakor 90 %, kar ustreza estrskemu številu ne manj kakor 163 in ne več kakor 180

Opis

Mastna trdna snov (pri 25 oC), smetanaste barve

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na tartrat

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 67 oC in 77 oC. Po umiljenju imajo nasičene dolge verige maščobnih alkoholov območje taljenja med 49 oC in 55 oC

Čistost

Hidroksilno število

Ne manj kakor 200 in ne več kakor 220

Kislinsko število

Ne več kakor 5,6

Skupna vsebnost vinske kisline

Ne manj kakor 18 % in ne več kakor 35 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %, določeno pri 800 ± 25 oC

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Neumiljive snovi

Ne manj kakor 77 % in ne več kakor 83 %

Jodovo število

Ne več kakor 4 (metoda Wijs)

E 491 SORBITAN MONO STEARAT

| Definicija | Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu |
| --- | --- |
| Einecs | 215-664-9 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izo sorbidnih estrov |
| Opis | Svetle, smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu

Einecs

215-664-9

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izo sorbidnih estrov

Opis

Svetle, smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen pri temperaturah, višjih od njegovega tališča v toluenu, dioksanu, ogljikovem tetrakloridu, etru, metanolu, etanolu in anilinu; netopen v petroletru in acetonu; netopen v mrzli vodi, toda dispergira se v topli vodi; pri temperaturah nad 50 oC topen v mineralnem olju in etilacetatu, pri čemer izhajajo pare

| B. | Območje strjevanja |
| --- | --- |

B.

Območje strjevanja

50 oC–52 oC

| C. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

C.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli

Čistost

Voda

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Kislinsko število

Ne več kakor 10

Število umiljenja

Ne manj kakor 147 in ne več kakor 157

Hidroksilno število

Ne manj kakor 235 in ne več kakor 260

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 492 SORBITAN TRI STEARAT

| Definicija | Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu |
| --- | --- |
| Einecs | 247-891-4 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izo sorbidnih estrov |
| Opis | Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno stearinsko kislino, ki je na voljo na trgu

Einecs

247-891-4

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izo sorbidnih estrov

Opis

Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Slabo topen v toluenu, etru, ogljikovem tetrakloridu in etilacetatu; dispergira se v petroletru, mineralnem olju, rastlinskem olju acetonu in dioksanu; netopen v vodi, metanolu in etanolu

| B. | Območje strjevanja |
| --- | --- |

B.

Območje strjevanja

47 oC–50 oC

| C. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

C.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli

Čistost

Voda

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Kislinsko število

Ne več kakor 15

Število umiljenja

Ne manj kakor 176 in ne več kakor 188

Hidroksilno število

Ne manj kakor 66 in ne več kakor 80

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 493 SORBITAN LAVRAT

| Definicija | Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno lavrinsko kislino, ki je na voljo na trgu |
| --- | --- |
| Einecs | 215-663-3 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov |
| Opis | Rumenkasto rjava, oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno lavrinsko kislino, ki je na voljo na trgu

Einecs

215-663-3

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov

Opis

Rumenkasto rjava, oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Dispergira se v vroči in mrzli vodi

| B. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

B.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli

Čistost

Voda

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Kislinsko število

Ne več kakor 7

Število umiljenja

Ne manj kakor 155 in ne več kakor 170

Hidroksilno število

Ne manj kakor 330 in ne več kakor 358

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 494 SORBITAN MONOOLEAT

| Definicija | Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno oleinsko kislino, ki je voljo na trgu. Glavna sestavina je 1,4 sorbitan monooleat. Druge sestavine vsebujejo izosorbidni monooleat, sorbitan dioleat in sorbitan trioleat |
| --- | --- |
| Einecs | 215-665-4 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov |
| Opis | Rumenkasto rjava oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta, trdna snov rahlo značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno oleinsko kislino, ki je voljo na trgu. Glavna sestavina je 1,4 sorbitan monooleat. Druge sestavine vsebujejo izosorbidni monooleat, sorbitan dioleat in sorbitan trioleat

Einecs

215-665-4

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov

Opis

Rumenkasto rjava oljnata viskozna tekočina, svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta, trdna snov rahlo značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen pri temperaturah nad svojim tališčem v etanolu, etru, etilacetatu, anilinu, toluenu, dioksanu, petroletru in ogljikovem tetrakloridu. Netopen v mrzli vodi, dispergira se v topli vodi

| B. | Jodovo število |
| --- | --- |

B.

Jodovo število

Ostanek oleinske kisline, ki jo dobimo pri umiljenju sorbitan oleata, v količinah, ki imajo jodovo število med 80 in 100

Čistost

Voda

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Kislinsko število

Ne več kakor 8

Število umiljenja

Ne manj kakor 145 in ne več kakor 160

Hidroksilno število

Ne manj kakor 193 in ne več kakor 210

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 495 SORBITAN PALMITAT

| Sopomenke | Sorbitan monopalmitat |
| --- | --- |
| Definicija | Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno palmitinsko kislino, ki je na voljo na trgu |
| Einecs | 247-568-8 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov |
| Opis | Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Sorbitan monopalmitat

Definicija

Zmes delnih estrov sorbitola in njegovih anhidridov z jedilno palmitinsko kislino, ki je na voljo na trgu

Einecs

247-568-8

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 % zmesi sorbitolovih, sorbitanovih in izosorbidnih estrov

Opis

Svetlo smetanaste do rumenorjave kapljice ali kosmiči ali voskasta trdna snov, rahlega značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen pri temperaturah nad svojim tališčem v etanolu, metanolu, etru, etilacetatu, anilinu, toluenu, dioksanu, petroletru in ogljikovem tetrakloridu. Netopen v mrzli vodi, dispergira se v topli vodi

| B. | Območje strjevanja |
| --- | --- |

B.

Območje strjevanja

45 oC–47 oC

| C. | Infrardeči absorpcijski spekter |
| --- | --- |

C.

Infrardeči absorpcijski spekter

Značilen za delno zaestrene maščobne kisline s polioli

Čistost

Voda

Ne več kakor 2 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,5 %

Kislinsko število

Ne več kakor 7,5

Število umiljenja

Ne manj kakor 140 in ne več kakor 150

Hidroksilno število

Ne manj kakor 270 in ne več kakor 305

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 500 (i) NATRIJEV KARBONAT

| Sopomenke | Soda ash |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev karbonat |
| Einecs | 207-838-8 |
| Kemijska formula | Na2CO3·nH2O (n = 0, 1 ali 10) |
| Molekulska masa | 106,00 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 % Na2CO3, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali, zrnat ali kristalinični prah |
| Brezvodna oblika je higroskopska, dekahidrat je vlažen |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat |

Sopomenke

Soda ash

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev karbonat

Einecs

207-838-8

Kemijska formula

Na2CO3·nH2O (n = 0, 1 ali 10)

Molekulska masa

106,00 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % Na2CO3, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali, zrnat ali kristalinični prah

Brezvodna oblika je higroskopska, dekahidrat je vlažen

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2 % (brezvodni), 15 % (monohidrat) ali 55 % do 65 % (dekahidrat) (70 oC, ki se postopno povečujejo na 300 oC, do konstantne mase)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 500 (ii) NATRIJEV HIDROGENKARBONAT

| Sopomenke | Natrijev bikarbonat, soda bikarbona, pecilna soda |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev hidrogenkarbonat |
| Einecs | 205-633-8 |
| Kemijska formula | NaHCO3 |
| Molekulska masa | 84,01 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvna ali bela kristalinična snov ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat |

Sopomenke

Natrijev bikarbonat, soda bikarbona, pecilna soda

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev hidrogenkarbonat

Einecs

205-633-8

Kemijska formula

NaHCO3

Molekulska masa

84,01

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvna ali bela kristalinična snov ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat

| B. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 1 % raztopine

Med 8,0 in 8,6

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,25 % (nad silikagelom, 4 ure)

Amonijeve soli

Pri segrevanju ne smemo zaznati vonja po amonijaku

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 500 (iii) TRINATRIJEV HIDROGEN DIKARBONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev monohidrogen dikarbonat |
| EINECS | 208-580-9 |
| Kemijska formula | Na2(CO)3·NaHCO3·2H2O |
| Molekulska masa | 226,03 |
| Vsebnost | Med 35,0 % in 38,6 % NaHCO3 ter med 46,4 % in 50,0 % Na2CO3 |
| Opis | Beli kosmiči, kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev monohidrogen dikarbonat

EINECS

208-580-9

Kemijska formula

Na2(CO)3·NaHCO3·2H2O

Molekulska masa

226,03

Vsebnost

Med 35,0 % in 38,6 % NaHCO3 ter med 46,4 % in 50,0 % Na2CO3

Opis

Beli kosmiči, kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi

Čistost

Natrijev klorid

Ne več kakor 0,5 %

Železo

Ne več kakor 20 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 501 (i) KALIJEV KARBONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev karbonat |
| Einecs | 209-529-3 |
| Kemijska formula | K2CO3·nH2O (n = 0 ali 1,5) |
| Molekulska masa | 138,21 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel, zelo topen prah |
| Hidrat se pojavlja kot majhni, beli, prosojni kristali ali zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kalij in na karbonat |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev karbonat

Einecs

209-529-3

Kemijska formula

K2CO3·nH2O (n = 0 ali 1,5)

Molekulska masa

138,21 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel, zelo topen prah

Hidrat se pojavlja kot majhni, beli, prosojni kristali ali zrnca

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kalij in na karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 5 % (brezvodni) ali 18 % (hidrat) (180 oC, 4 ure)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 501 (ii) KALIJEV HIDROGENKARBONAT

| Sopomenke | Kalijev bikarbonat, kisli kalijev karbonat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev hidrogenkarbonat |
| EINECS | 206-059-0 |
| Kemijska formula | KHCO3 |
| Molekulska masa | 100,11 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,0 % in ne več kakor 101,0 % KHCO3, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni kristali ali bel prah ali zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat |

Sopomenke

Kalijev bikarbonat, kisli kalijev karbonat

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev hidrogenkarbonat

EINECS

206-059-0

Kemijska formula

KHCO3

Molekulska masa

100,11

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,0 % in ne več kakor 101,0 % KHCO3, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni kristali ali bel prah ali zrnca

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,25 % (nad silikagelom, 4 ure)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 503 (i) AMONIJEV KARBONAT

| Definicija | Amonijev karbonat je sestavljen iz amonijevega karbamata, amonijevega karbonata in amonijevega hidrogenkarbonata v različnih razmerjih |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Amijev karbonat |
| Einecs | 233-786-0 |
| Kemijska formula | CH6N2O2, CH8N2O3 and CH5NO3 |
| Molekulska masa | Amonijev karbamat 78,06; amonijev karbonat 98,73; amonijev hidrogenkarbonat 79,06 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 30,0 % in ne več kakor 34,0 % NH3 |
| Opis | Bel prah ali trdna, bela ali prosojna snov ali kristali. Na zraku postanejo neprosojnii in se na koncu spremenijo v bele porozne grudice ali prah (amonijevega bikarbonata) zaradi izgube amonija in ogljikovega dioksida |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na amonij in na karbonat |

Definicija

Amonijev karbonat je sestavljen iz amonijevega karbamata, amonijevega karbonata in amonijevega hidrogenkarbonata v različnih razmerjih

Kemijsko ime

Amijev karbonat

Einecs

233-786-0

Kemijska formula

CH6N2O2, CH8N2O3 and CH5NO3

Molekulska masa

Amonijev karbamat 78,06; amonijev karbonat 98,73; amonijev hidrogenkarbonat 79,06

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 30,0 % in ne več kakor 34,0 % NH3

Opis

Bel prah ali trdna, bela ali prosojna snov ali kristali. Na zraku postanejo neprosojnii in se na koncu spremenijo v bele porozne grudice ali prah (amonijevega bikarbonata) zaradi izgube amonija in ogljikovega dioksida

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na amonij in na karbonat

| B. | pH 5 % raztopine okoli 8,0 |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine okoli 8,0

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Topen v vodi

Čistost

Nehlapne snovi

Ne več kakor 500 mg/kg

Kloridi

Ne več kakor 30 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 503 (ii) AMONIJEV HIDROGENKARBONAT

| Sopomenke | Amonijev bikarbonat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Amonijev hidrogenkarbonat |
| Einecs | 213-911-5 |
| Kemijska formula | CH5NO3 |
| Molekulska masa | 79,06 |
| Vsebnost | Ne mnaj kakor 99,0 % |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na amonij in na karbonat |

Sopomenke

Amonijev bikarbonat

Definicija

Kemijsko ime

Amonijev hidrogenkarbonat

Einecs

213-911-5

Kemijska formula

CH5NO3

Molekulska masa

79,06

Vsebnost

Ne mnaj kakor 99,0 %

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na amonij in na karbonat

| B. | pH 5 % raztopine okoli 8,0 |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine okoli 8,0

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Nehlapne snovi

Ne več kakor 500 mg/kg

Kloridi

Ne več kakor 30 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 504 (ii) MAGNEZIJEV HIDROKSID KARBONAT

| Sopomenke | Magnezijev hidrogen karbonat, magnezijev subkarbonat (lahek ali težek), težki bazični magnezijev karbonat, magnezijev karbonat hidroksid |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Magnezijev karbonat hidroksid hidrat |
| Einecs | 235-192-7 |
| Kemijska formula | 4MgCO3Mg(OH)25H2O |
| Molekulska masa | 485 |
| Analilza | Vsebnost Mg najmanj 40,0 % in največ 45,0 %, računano kot MgO |
| Opis | Lahka, bela, prhka snov ali voluminozen, bel prašek |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za magnezij in karbonat |

Sopomenke

Magnezijev hidrogen karbonat, magnezijev subkarbonat (lahek ali težek), težki bazični magnezijev karbonat, magnezijev karbonat hidroksid

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Magnezijev karbonat hidroksid hidrat

Einecs

235-192-7

Kemijska formula

4MgCO3Mg(OH)25H2O

Molekulska masa

485

Analilza

Vsebnost Mg najmanj 40,0 % in največ 45,0 %, računano kot MgO

Opis

Lahka, bela, prhka snov ali voluminozen, bel prašek

Identifikacija

A.

Pozitivni test za magnezij in karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Praktično netopen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Snov, netopna v kislini

Največ 0,05 %

Snov, topna v vodi

Največ 1,0 %

Kalcij

Največ 1,0 %

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 10 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 507 KLOROVODIKOVA KISLINA

| Sopomenke | Vodikov klorid, solna kislina |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Klorovodikova kislina |
| Einecs | 231-595-7 |
| Kemijska formula | HCl |
| Molekulska masa | 36,46 |
| Vsebnost | Na trgu je klorovodikova kislina v raznih koncentracijah. Koncentrirana klorovodikova kislina vsebuje ne manj kakor 35,0 % HCl |
| Opis | Bistra, brezbarvna ali rahlo rumenkasta, jedka tekočina, ostrega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat |

Sopomenke

Vodikov klorid, solna kislina

Definicija

Kemijsko ime

Klorovodikova kislina

Einecs

231-595-7

Kemijska formula

HCl

Molekulska masa

36,46

Vsebnost

Na trgu je klorovodikova kislina v raznih koncentracijah. Koncentrirana klorovodikova kislina vsebuje ne manj kakor 35,0 % HCl

Opis

Bistra, brezbarvna ali rahlo rumenkasta, jedka tekočina, ostrega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na karbonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topna v vodi in etanolu

Čistost

Skupne organske spojine

Skupne organske spojine (ki ne vsebujejo fluora): ne več kakor 5 mg/kg

Benzen: ne več kakor 0,05 mg/kg

Fluorirane spojine (skupno): ne več kakor 25 mg/kg

Nehlapne snovi

Ne več kakor 0,5 %

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 70 mg/kg (kot SO2)

Oksidirajoče snovi

Ne več kakor 30 mg/kg (kot Cl2)

Sulfat

Ne več kakor 0,5 %

Železo

Ne več kakor 5 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 508 KALIJEV KLORID

| Sopomenke | Sylvine |
| --- | --- |
| Sylvite |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev klorid |
| Einecs | 231-211-8 |
| Kemijska formula | KCl |
| Molekulska masa | 74,56 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni, podaljšani prizmatični ali kockasti kristali ali bel zrnat prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Sylvine

Sylvite

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev klorid

Einecs

231-211-8

Kemijska formula

KCl

Molekulska masa

74,56

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni, podaljšani prizmatični ali kockasti kristali ali bel zrnat prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Dobro topen v vodi. Netopen v etanolu

| B. | Pozitivni reakciji na kalij in na klorid |
| --- | --- |

B.

Pozitivni reakciji na kalij in na klorid

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 oC, 2 uri)

Natrij

Ne daje reakcije

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

E 509 KALCIJEV KLORID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev korid |
| Einecs | 233-140-8 |
| Kemijska formula | CaCl2·nH2O (n = 0,2 ali 6) |
| Molekulska masa | 110,99 (brezvodni), 147,02 (dihidrat), 219,08 (heksahidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 93,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel higroskopični prah ali kristali, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kalcij in na klorid |

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev korid

Einecs

233-140-8

Kemijska formula

CaCl2·nH2O (n = 0,2 ali 6)

Molekulska masa

110,99 (brezvodni), 147,02 (dihidrat), 219,08 (heksahidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 93,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel higroskopični prah ali kristali, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kalcij in na klorid

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Brezvodni kalcijev klorid: dobro topen v vodi in etanolu

Dihidrat: dobro topen v vodi, topen v etanolu

Heksahidrat: zelo topen v vodi in etanolu

Čistost

Magnezij in alkalijske soli

Ne več kakor 5 %, računano na suho snov

Fluorid

Ne več kakor 40 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 511 MAGNEZIJEV KLORID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Magnezijev klorid |
| Einecs | 232-094-6 |
| Kemijska formula | MgCl2·6H2O |
| Molekulska masa | 203,30 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Zelo higroskopični kosmiči ali kristali, brez barve in vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na magnezij in na klorid |

Definicija

Kemijsko ime

Magnezijev klorid

Einecs

232-094-6

Kemijska formula

MgCl2·6H2O

Molekulska masa

203,30

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Zelo higroskopični kosmiči ali kristali, brez barve in vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na magnezij in na klorid

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Zelo topen v vodi, dobro topen v etanolu

Čistost

Amonij

Ne več kakor 50 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 512 KOSITROV DIKLORID

| Sopomenke | Kositrov klorid, kositrov diklorid |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kositrov klorid dihidrat |
| Einecs | 231-868-0 |
| Kemijska formula | SnCl2·2H2O |
| Molekulska masa | 225,63 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 % |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali |
| Lahko imajo rahel vonj po klorovodikovi kislini |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kositer (II) in na klorid |

Sopomenke

Kositrov klorid, kositrov diklorid

Definicija

Kemijsko ime

Kositrov klorid dihidrat

Einecs

231-868-0

Kemijska formula

SnCl2·2H2O

Molekulska masa

225,63

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 %

Opis

Brezbarvni ali beli kristali

Lahko imajo rahel vonj po klorovodikovi kislini

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kositer (II) in na klorid

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Voda: topen v količini vode, manjši od njegove mase, s pribitkom vode pa tvori netopno bazično sol

Etanol: topen

Čistost

Sulfat

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 5 mg/kg

E 513 ŽVEPLOVA KISLINA

| Sopomenke | Oil of vitriol, dihidrogen sulfat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Žveplova VI-kislina |
| Einecs | 231-639-5 |
| Kemijska formula | H2SO4 |
| Molekulska masa | 98,07 |
| Vsebnost | Na trgu je v raznih koncentracijah. Koncentrirana oblika vsebuje ne manj kakor 96,0 % |
| Opis | Bistra, brezbarvna ali rahlo rjava, zelo jedka, oljnata tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kislino in na sulfat |

Sopomenke

Oil of vitriol, dihidrogen sulfat

Definicija

Kemijsko ime

Žveplova VI-kislina

Einecs

231-639-5

Kemijska formula

H2SO4

Molekulska masa

98,07

Vsebnost

Na trgu je v raznih koncentracijah. Koncentrirana oblika vsebuje ne manj kakor 96,0 %

Opis

Bistra, brezbarvna ali rahlo rjava, zelo jedka, oljnata tekočina

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kislino in na sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Meša se z vodo, pri čemer se sprošča veliko toplote, pa tudi z etanolom

Čistost

Pepel

Ne več kakor 0,02 %

Reducirajoča snov

Ne več kakor 40 mg/kg (kot SO2)

Nitrat

Ne več kakor 10 mg/kg (kot H2SO4 basis)

Klorid

Ne več kakor 50 mg/kg

Železo

Ne več kakor 20 mg/kg

Selen

Ne več kakor 20 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 514 (i) NATRIJEV SULFAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Natrijev sulfat |
| Kemijska formula | Na2SO4·nH2O (n = 0 ali 10) |
| Molekulska masa | 142,04 (brezvodni) |
| 322,04 (dekahidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni kristali ali droben, bel, kristalinični prah |
| Dekahidrat se orosi |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na sulfat |

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev sulfat

Kemijska formula

Na2SO4·nH2O (n = 0 ali 10)

Molekulska masa

142,04 (brezvodni)

322,04 (dekahidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni kristali ali droben, bel, kristalinični prah

Dekahidrat se orosi

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na sulfat

| B. | Kislost 5 % raztopine: nevtralna ali rahlo alkalna na lakmusov papir |
| --- | --- |

B.

Kislost 5 % raztopine: nevtralna ali rahlo alkalna na lakmusov papir

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % (brezvodni) ali ne več kakor 57 % (dekahidrat) pri 130 oC

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 514 (ii) NATRIJEV HIDROGENSULFAT

| Sopomenke | Kisli natrijev sulfat, natrijev bisulfat, nitre cake |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev hidrogensulfat |
| Kemijska formula | NaHSO4 |
| Molekulska masa | 120,06 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 95,2 % |
| Opis | Beli kristali ali zrnca, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na sulfat |

Sopomenke

Kisli natrijev sulfat, natrijev bisulfat, nitre cake

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev hidrogensulfat

Kemijska formula

NaHSO4

Molekulska masa

120,06

Vsebnost

Ne manj kakor 95,2 %

Opis

Beli kristali ali zrnca, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na sulfat

| B. | Raztopine so močno kisle |
| --- | --- |

B.

Raztopine so močno kisle

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,8 %

V vodi netopnih snovi

Ne več kakor 0,05 %

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 515 (i) KALIJEV SULFAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalijev sulfat |
| Kemijska formula | K2SO4 |
| Molekulska masa | 174,25 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kalij in na sulfat |

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev sulfat

Kemijska formula

K2SO4

Molekulska masa

174,25

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kalij in na sulfat

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 5,5 in 8,5

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 515 (ii) KALIJEV HIDROGENSULFAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Sopomenke | Kalijev bisulfat, kisli kalijev sulfat |
| Kemijsko ime | Kalijev hidrogensulfat |
| Kemijska formula | KHSO4 |
| Molekulska masa | 136,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,0 % |
| Tališče | 197 oC |
| Opis | Beli higroskopični kristali, koščki ali zrnca |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalij |

Definicija

Sopomenke

Kalijev bisulfat, kisli kalijev sulfat

Kemijsko ime

Kalijev hidrogensulfat

Kemijska formula

KHSO4

Molekulska masa

136,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,0 %

Tališče

197 oC

Opis

Beli higroskopični kristali, koščki ali zrnca

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalij

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 516 KALCIJEV SULFAT

| Sopomenke | Mavec, selenite, anhydrite |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev sulfat |
| Einecs | 231–900–3 |
| Kemijska formula | CaSO4·nH2O (n = 0 ali 2) |
| Molekulska masa | 136,14 (brezvodni), 172,18 (dihidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben bel do rahlo rumenkasto bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na kalcij in na sulfat |

Sopomenke

Mavec, selenite, anhydrite

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev sulfat

Einecs

231–900–3

Kemijska formula

CaSO4·nH2O (n = 0 ali 2)

Molekulska masa

136,14 (brezvodni), 172,18 (dihidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov

Opis

Droben bel do rahlo rumenkasto bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na kalcij in na sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Rahlo topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodni: ne več kakor 1,5 % (250 oC, do konstantne mase)

Dihidrat: ne več kakor 23 % (ibid.)

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 517 AMONIJEV SULFAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Amonijev sulfat |
| Einecs | 231–984–1 |
| Kemijska formula | (NH4)2SO4 |
| Molekulska masa | 132,14 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,0 % in ne več kakor 100,5 % |
| Opis | Bel prah, svetleče ploščice ali kristalinični delci |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na amonij in na sulfat |

Definicija

Kemijsko ime

Amonijev sulfat

Einecs

231–984–1

Kemijska formula

(NH4)2SO4

Molekulska masa

132,14

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,0 % in ne več kakor 100,5 %

Opis

Bel prah, svetleče ploščice ali kristalinični delci

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na amonij in na sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 0,25 %

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 520 ALUMINIJEV SULFAT

| Sopomenke | Alum |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Aluminijev sulfat |
| Einecs | 233–135–0 |
| Kemijska formula | Al2(SO4)3 |
| Molekulska masa | 342,13 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na žarjeno snov |
| Opis | Bel prah, svetleče ploščice ali kristalinični delci |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na aluminij in na sulfat |

Sopomenke

Alum

Definicija

Kemijsko ime

Aluminijev sulfat

Einecs

233–135–0

Kemijska formula

Al2(SO4)3

Molekulska masa

342,13

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99,5 %, računano na žarjeno snov

Opis

Bel prah, svetleče ploščice ali kristalinični delci

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na aluminij in na sulfat

| B. | pH 5-odstotne raztopine 2,9 ali več |
| --- | --- |

B.

pH 5-odstotne raztopine 2,9 ali več

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 5 % (500 oC, 3 ure)

Alkalijske in zemljealkalijske kovine

Ne več kakor 0,4 %

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 521 ALUMINIJEV NATRIJEV SULFAT

| Sopomenke | Soda alum, sodium alum |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Aluminijev natrijev sulfat |
| Einecs | 233–277–3 |
| Kemijska formula | AlNa(SO4)2·nH2O (n = 0 ali 12) |
| Molekulska masa | 242,09 (brezvodni) |
| Vsebnost | Vsebnost, računano na suho snov, ne manj kakor 96,5 % (brezvodni) in 99,5 % (dodekahidrat) |
| Opis | Prozorni kristali ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na aluminij, na natrij in na sulfat |

Sopomenke

Soda alum, sodium alum

Definicija

Kemijsko ime

Aluminijev natrijev sulfat

Einecs

233–277–3

Kemijska formula

AlNa(SO4)2·nH2O (n = 0 ali 12)

Molekulska masa

242,09 (brezvodni)

Vsebnost

Vsebnost, računano na suho snov, ne manj kakor 96,5 % (brezvodni) in 99,5 % (dodekahidrat)

Opis

Prozorni kristali ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na aluminij, na natrij in na sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dodekahidrat je dobro topen v vodi. Brezvodna oblika se v vodi počasi raztaplja. Obe obliki sta netopni v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodna oblika: ne več kakor 10,0 % (220 oC, 16 ur)

Dodekahidrat: ne več kakor 47,2 % (50 oC–55 oC, 1 ura, nato 200 oC, 16 ur)

Amonijeve soli

Brez vonja, pri segrevanju se zazna vonj po amonijaku

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 522 ALUMINIJEV KALIJEV SULFAT

| Sopomenke | Potassium alum, potash alum |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Aluminijev kalijev sulfat dodekahidrat |
| Einecs | 233–141–3 |
| Kemijska formula | AlK(SO4)2·12H2O |
| Molekulska masa | 474,38 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 % |
| Opis | Veliki, prozorni kristali ali bel kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na aluminij, na kalij in na sulfat |

Sopomenke

Potassium alum, potash alum

Definicija

Kemijsko ime

Aluminijev kalijev sulfat dodekahidrat

Einecs

233–141–3

Kemijska formula

AlK(SO4)2·12H2O

Molekulska masa

474,38

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %

Opis

Veliki, prozorni kristali ali bel kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na aluminij, na kalij in na sulfat

| B. | pH 10 % raztopine med 3,0 in 4,0 |
| --- | --- |

B.

pH 10 % raztopine med 3,0 in 4,0

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v etanolu

Čistost

Amonijeve soli

Brez vonja, pri segrevanju se zazna vonj po amonijaku

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 523 ALUMINIJEV AMONIJEV SULFAT

| Sopomenke | Ammonium alum |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Aluminijev amonijev sulfat |
| Einecs | 232–055–3 |
| Kemijska formula | AlNH4(SO4)2·12H2O |
| Molekulska masa | 453,32 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 % |
| Opis | Veliki, brezbarvni kristali ali bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na aluminij, na amonij in na sulfat |

Sopomenke

Ammonium alum

Definicija

Kemijsko ime

Aluminijev amonijev sulfat

Einecs

232–055–3

Kemijska formula

AlNH4(SO4)2·12H2O

Molekulska masa

453,32

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %

Opis

Veliki, brezbarvni kristali ali bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na aluminij, na amonij in na sulfat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi, topen v etanolu

Čistost

Alkalijske in zemljeo alkalijske kovine

Ne več kakor 0,5 %

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 30 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 524 NATRIJEV HIDROKSID

| Sopomenke | Kavstična soda, lug |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev hidroksid |
| Einecs | 215–185–5 |
| Kemijska formula | NaOH |
| Molekulska masa | 40,0 |
| Vsebnost | Vsebnost trdnih oblik ne manj kakor 98,0 % vseh alkalij (kot NaOH). Vsebnost raztopin ustrezno deklariranemu oz. označenemu odstotku NaOH |
| Opis | Beli ali skoraj beli peleti, kosmiči, paličice, zlita masa ali druge oblike. Raztopine so bistre ali rahlo motne, brezbarvne ali rahlo obarvane, zelo lužnate in higroskopske, na zraku absorbirajo ogljikov dioksid in tvorijo natrijev karbonat |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na natrij |

Sopomenke

Kavstična soda, lug

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev hidroksid

Einecs

215–185–5

Kemijska formula

NaOH

Molekulska masa

40,0

Vsebnost

Vsebnost trdnih oblik ne manj kakor 98,0 % vseh alkalij (kot NaOH). Vsebnost raztopin ustrezno deklariranemu oz. označenemu odstotku NaOH

Opis

Beli ali skoraj beli peleti, kosmiči, paličice, zlita masa ali druge oblike. Raztopine so bistre ali rahlo motne, brezbarvne ali rahlo obarvane, zelo lužnate in higroskopske, na zraku absorbirajo ogljikov dioksid in tvorijo natrijev karbonat

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na natrij

| B. | 1 % raztopina je zelo alkalna |
| --- | --- |

B.

1 % raztopina je zelo alkalna

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Zelo topen v vodi. Dobro topen v etanolu

Čistost

V vodi netopnih in organskih snovi

5 % raztopina je popolnoma bistra, brezbarvna do rahlo obarvana

Karbonat

Ne več kakor 0,5 % (kot Na2CO3)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 0,5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 525 KALIJEV HIDROKSID

| Sopomenke | Kavstična soda |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev hidroksid |
| Einecs | 215–181–3 |
| Kemijska formula | KOH |
| Molekulska masa | 56,11 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 85,0 % alkalij, računano kot KOH |
| Opis | Beli ali skoraj beli peleti, kosmiči, paličice, zlita masa ali druge oblike |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na kalij |

Sopomenke

Kavstična soda

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev hidroksid

Einecs

215–181–3

Kemijska formula

KOH

Molekulska masa

56,11

Vsebnost

Ne manj kakor 85,0 % alkalij, računano kot KOH

Opis

Beli ali skoraj beli peleti, kosmiči, paličice, zlita masa ali druge oblike

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na kalij

| B. | 1 % raztopina je zelo alkalna |
| --- | --- |

B.

1 % raztopina je zelo alkalna

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Zelo topen v vodi. Dobro topen v etanolu

Čistost

V vodi netopna snov

5 % raztopina je popolnoma bistra in brezbarvna

Karbonat

Ne več kakor 3,5 % (kot K2CO3)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 526 KALCIJEV HIDROKSID

| Sopomenke | Gašeno apno |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev hidroksid |
| Einecs | 215–137–3 |
| Kemijska formula | Ca(OH)2 |
| Molekulska masa | 74,09 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 92,0 % |
| Opis | Bel prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na alkalije in na kalcij |

Sopomenke

Gašeno apno

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev hidroksid

Einecs

215–137–3

Kemijska formula

Ca(OH)2

Molekulska masa

74,09

Vsebnost

Ne manj kakor 92,0 %

Opis

Bel prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na alkalije in na kalcij

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Rahlo topen v vodi. Netopen v etanolu. Topen v glicerolu

Čistost

Pepel, netopen v kislini

Ne več kakor 1,0 %

Magnezijeve ali alkalijske soli

Ne več kakor 1,0 %

Barij

Ne več kakor 300 mg/kg

Fluorid

Ne več kakor 50 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

E 527 AMONIJEV HIDROKSID

| Sopomenke | Amonijak, strong ammonia solution |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Amonijev hidroksid |
| Kemijska formula | NH4OH |
| Molekulska masa | 35,05 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 27 % NH3 |
| Opis | Bistra, brezbarvna raztopina značilnega, izredno dražečega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na amonijak |

Sopomenke

Amonijak, strong ammonia solution

Definicija

Kemijsko ime

Amonijev hidroksid

Kemijska formula

NH4OH

Molekulska masa

35,05

Vsebnost

Ne manj kakor 27 % NH3

Opis

Bistra, brezbarvna raztopina značilnega, izredno dražečega vonja

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na amonijak

Čistost

Nehlapne snovi

Ne več kakor 0,02 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 528 MAGENZIJEV HIDROKSID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Magenzijev hidroksid |
| Einecs | 215–170–3 |
| Kemijska formula | Mg(OH)2 |
| Molekulska masa | 58,32 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 95 %, računano na suho snov |
| Opis | Težek bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na magnezij in na alkalije |

Definicija

Kemijsko ime

Magenzijev hidroksid

Einecs

215–170–3

Kemijska formula

Mg(OH)2

Molekulska masa

58,32

Vsebnost

Ne manj kakor 95 %, računano na suho snov

Opis

Težek bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na magnezij in na alkalije

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Praktično netopen v vodi in etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,0 % (105 oC, 2 uri)

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 33 % (800 oC do konstantne mase)

Kalcijev oksid

Ne več kakor 1,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

E 529 KALCIJEV OKSID

| Sopomenke | Žgano apno |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev oksid |
| Einecs | 215–138–9 |
| Kemijska formula | CaO |
| Molekulska masa | 56,08 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95,0 % po žarjenju |
| Opis | Bela ali sivkasto bela zrnata masa ali bel do sivkast prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na alkalije in na kalcij |

Sopomenke

Žgano apno

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev oksid

Einecs

215–138–9

Kemijska formula

CaO

Molekulska masa

56,08

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95,0 % po žarjenju

Opis

Bela ali sivkasto bela zrnata masa ali bel do sivkast prah

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na alkalije in na kalcij

| B. | Pri navlaženju z vodo se sprošča toplota |
| --- | --- |

B.

Pri navlaženju z vodo se sprošča toplota

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Rahlo topen v vodi. Netopen v etanolu. Topen v glicerolu

Čistost

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 10,0 % (ca. 800 oC do konstantne mase)

V kislini netopnih snovi

Ne več kakor 1,0 %

Barij

Ne več kakor 300 mg/kg

Magnezij in alkalijske soli

Ne več kakor 1,5 %

Fluorid

Ne več kakor 50 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

E 530 MAGNEZIJEV OKSID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Magnezijev oksid |
| Einecs | 215–171–9 |
| Kemijska formula | MgO |
| Molekulska masa | 40,31 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 % po žarjenju |
| Opis | Zelo težek zbit, bel prah, poznan kot lahki magnezijev oksid, ali razmeroma zgoščen bel prah, poznan kot težki magnezijev oksid. 5 g lahkega magnezijevega oksida ima volumen od 40 do 50 ml, medtem ko ima 5 g težkega magnezijevega oksida volumen 10 do 20 ml |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni preskus na alkalije in na magnezij |

Definicija

Kemijsko ime

Magnezijev oksid

Einecs

215–171–9

Kemijska formula

MgO

Molekulska masa

40,31

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 % po žarjenju

Opis

Zelo težek zbit, bel prah, poznan kot lahki magnezijev oksid, ali razmeroma zgoščen bel prah, poznan kot težki magnezijev oksid. 5 g lahkega magnezijevega oksida ima volumen od 40 do 50 ml, medtem ko ima 5 g težkega magnezijevega oksida volumen 10 do 20 ml

Identifikacija

A.

Pozitivni preskus na alkalije in na magnezij

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Praktično netopen v vodi. Netopen v etanolu

Čistost

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 5,0 % (ca. 800 oC do konstantne mase)

Kalcijev oksid

Ne več kakor 1,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 10 mg/kg

E 535 TETRANATRIJEV HEKSACIANOFERAT

| Sopomenke | Yellow prussiate, natrijev heksacianoferat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Tetranatrijev heksacianoferat |
| Einecs | 237–081–9 |
| Kemijska formula | Na4Fe(CN)6·10H2O |
| Molekulska masa | 484,1 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Rumeni kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na natrij in na ferocianid |

Sopomenke

Yellow prussiate, natrijev heksacianoferat

Definicija

Kemijsko ime

Tetranatrijev heksacianoferat

Einecs

237–081–9

Kemijska formula

Na4Fe(CN)6·10H2O

Molekulska masa

484,1

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Rumeni kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na natrij in na ferocianid

Čistost

Prosta vlaga

Ne več kakor 1,0 %

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,03 %

Klorid

Ne več kakor 0,2 %

Sulfat

Ne več kakor 0,1 %

Prosti cianid

Nezaznaven

Fericianid

Nezaznaven

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 536 TETRAKALIJEV HEKSACIANOFERAT

| Sopomenke | Yellow prussiate of potash, kalijev heksacianoferat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Tetrakalijev heksacianoferat |
| Einecs | 237–722–2 |
| Kemijska formula | K4Fe(CN)6·3H2O |
| Molekulska masa | 422,2 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Citronasto rumeni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalij in na ferocianid |

Sopomenke

Yellow prussiate of potash, kalijev heksacianoferat

Definicija

Kemijsko ime

Tetrakalijev heksacianoferat

Einecs

237–722–2

Kemijska formula

K4Fe(CN)6·3H2O

Molekulska masa

422,2

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Citronasto rumeni kristali

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalij in na ferocianid

Čistost

Prosta vlaga

Ne več kakor 1,0 %

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,03 %

Klorid

Ne več kakor 0,2 %

Sulfat

Ne več kakor 0,1 %

Prosti cianid

Nezaznaven

Fericianid

Nezaznaven

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 538 DIKALCIJEV HEKSACIANOFERAT

| Sopomenke | Yellow prussiate of lime, kalcijev heksacianoferat, kalcijev ferocianid |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Dikalcijev heksacianoferat |
| Einecs | 215–476–7 |
| Kemijska formula | Ca2Fe(CN)6·12H2O |
| Molekulska masa | 508,3 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Rumeni kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalcij in na ferocianid |

Sopomenke

Yellow prussiate of lime, kalcijev heksacianoferat, kalcijev ferocianid

Definicija

Kemijsko ime

Dikalcijev heksacianoferat

Einecs

215–476–7

Kemijska formula

Ca2Fe(CN)6·12H2O

Molekulska masa

508,3

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Rumeni kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalcij in na ferocianid

Čistost

Prosta vlaga

Ne več kakor 1,0 %

V vodi netopne snovi

Ne več kakor 0,03 %

Klorid

Ne več kakor 0,2 %

Sulfat

Ne več kakor 0,1 %

Prosti cianid

Nezaznaven

Fericianid

Nezaznaven

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 541 KISLI NATRIJEV ALUMINIJEV FOSFAT

| Sopomenke | SALP |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev trialuminijev tetradekahidrogen oktofosfat tetrahidrat (A) ali |
| trinatrijev dialuminijev pentadekahidrogen oktafosfat (B) |
| Einecs | 232–090–4 |
| Kemijska formula | NaAl3H14(PO4)8·4H2O (A) |
| Na3Al2H15(PO4)8 (B) |
| Molekulska masa | 949,88 (A) |
| 897,82 (B) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 95,0 % (obe obliki) |
| Opis | Bel prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na natrij, na aluminij in na fosfat |

Sopomenke

SALP

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev trialuminijev tetradekahidrogen oktofosfat tetrahidrat (A) ali

trinatrijev dialuminijev pentadekahidrogen oktafosfat (B)

Einecs

232–090–4

Kemijska formula

NaAl3H14(PO4)8·4H2O (A)

Na3Al2H15(PO4)8 (B)

Molekulska masa

949,88 (A)

897,82 (B)

Vsebnost

Ne manj kakor 95,0 % (obe obliki)

Opis

Bel prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na natrij, na aluminij in na fosfat

| B. | pH |
| --- | --- |

B.

pH

Kisel na lakmus

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopen v vodi. Topen v klorovodikovi kislini

Čistost

Izguba po žarjenju

19,5 %–21,0 % (A) (750 oC do 800 oC, 2 uri)

15 %–16 % (B) (750 oC do 800 oC, 2 uri)

Fluorid

Ne več kakor 25 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 4 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 551 SILICIJEV DIOKSID, KEMIJSKO PRIPRAVLJEN

| Sopomenke | Silikagel, silicijev dioksid |
| --- | --- |
| Definicija | Silicijev dioksid je amorfna snov, ki jo dobimo sintetično iz parne faze pri hidrolizi. Nastali silikagel je brezvoden ali koloiden. Dobimo ga tudi z mokrim postopkom, ki da oborjeni ali vodni silikagel. Koloidni SiO2 je brezvoden, medtem ko je po mokrem postopku pridobljeni silikagel hidrat ali pa vsebuje površinsko absorbirano vodo |
| Kemijsko ime | Silicijev dioksid, kemijsko pripravljen |
| Einecs | 231–545–4 |
| Kemijska formula | (SiO2)n |
| Molekulska masa | 60,08 (SiO2) |
| Vsebnost | Po žarjenju ne manj kakor 99,0 % (za brezvodno obliko) ali 94,0 % (za oborjeno obliko) |
| Opis | Bel, puhast prah ali zrnca |
| Higroskopičen |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na silika |

Sopomenke

Silikagel, silicijev dioksid

Definicija

Silicijev dioksid je amorfna snov, ki jo dobimo sintetično iz parne faze pri hidrolizi. Nastali silikagel je brezvoden ali koloiden. Dobimo ga tudi z mokrim postopkom, ki da oborjeni ali vodni silikagel. Koloidni SiO2 je brezvoden, medtem ko je po mokrem postopku pridobljeni silikagel hidrat ali pa vsebuje površinsko absorbirano vodo

Kemijsko ime

Silicijev dioksid, kemijsko pripravljen

Einecs

231–545–4

Kemijska formula

(SiO2)n

Molekulska masa

60,08 (SiO2)

Vsebnost

Po žarjenju ne manj kakor 99,0 % (za brezvodno obliko) ali 94,0 % (za oborjeno obliko)

Opis

Bel, puhast prah ali zrnca

Higroskopičen

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na silika

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 2,5 % (brezvodni, 105 oC, 2 uri)

Ne več kakor 8,0 % (oborjeni silikagel, 105 oC, 2 uri)

Ne več kakor 70 % (vodni, 105 oC, 2 uri)

Izguba po žarjenju

Ne več kakor 2,5 % po sušenju (1 000 oC, brezvodni)

Ne več kakor 8,5 % po sušenju (1 000 oC, vodne oblike)

V vodi topne disociirane soli

Ne več kakor 5,0 % (kot Na2SO4)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 552 KALCIJEV SILIKAT

| Definicija | Kalcijev silikat je vodni ali brezvodni silikat z raznimi deleži CaO in SiO2 |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev silikat |
| Einecs | 215–710–8 |
| Vsebnost | Na brezvodno snov:






  — | kot SiO2 ne manj kakor 50 % in ne več kakor 95 % |

Definicija

Kalcijev silikat je vodni ali brezvodni silikat z raznimi deleži CaO in SiO2

Kemijsko ime

Kalcijev silikat

Einecs

215–710–8

Vsebnost

Na brezvodno snov:

—

kot SiO2 ne manj kakor 50 % in ne več kakor 95 %

| — | kot CaO ne manj kakor 3 % in ne več kakor 35 % |
| --- | --- |

—

kot CaO ne manj kakor 3 % in ne več kakor 35 %

Opis

Beli ali sivobeli zelo sipki prah, ki tak ostane tudi po absorpciji razmeroma velike količine vode ali drugih tekočin

Identifikacija

| A. | Pozitivna reakcija na silikat in na kalcij |
| --- | --- |

A.

Pozitivna reakcija na silikat in na kalcij

| B. | Z mineralnimi kislinami tvori gel |
| --- | --- |

B.

Z mineralnimi kislinami tvori gel

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 10 % (105 oC, 2 uri)

Izguba po žarjenju

Ne manj kakor 5 % in ne več kakor 14 % (1 000 oC, do konstantne mase)

Natrij

Ne več kakor 3 %

Fluorid

Ne več kakor 50 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 553a (i) MAGNEZIJEV SILIKAT

| Definicija | Magnezijev silikat je sintetična spojina, katere molarno razmerje magnezijevega oksida in silicijevega dioksida je približno 2:5 |
| --- | --- |
| Vsebnost | Ne manj kakor 15 % Mg O in ne manj kakor 67 % SiO2 na žarjeno snov |
| Opis | Zelo droben bel prah, brez vonja, brez kepic |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na magnezij in na silikat |

Definicija

Magnezijev silikat je sintetična spojina, katere molarno razmerje magnezijevega oksida in silicijevega dioksida je približno 2:5

Vsebnost

Ne manj kakor 15 % Mg O in ne manj kakor 67 % SiO2 na žarjeno snov

Opis

Zelo droben bel prah, brez vonja, brez kepic

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na magnezij in na silikat

| B. | pH 10 % suspenzije |
| --- | --- |

B.

pH 10 % suspenzije

Med 7,0 in 10,8

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (105 oC, 2 uri)

Izguba po žarjenju

Ne manj kakor 15 % po sušenju (1 000 oC, 20 minut)

V vodi topne soli

Ne več kakor 3 %

Proste alkalije

Ne več kakor 1 % (kot NaOH)

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 553a (ii) MAGNEZIJEV TRISILIKAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Magnezijev trisilikat |
| Kemijska formula | Mg2Si3O8·xH2O (približna sestava) |
| Einecs | 239–076–7 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 29,0 % Mg O in ne manj kakor 65,0 % SiO2, oba računana na žarjeno snov |
| Opis | Droben bel prah, brez kepic |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na magnezij in na silikat |

Definicija

Kemijsko ime

Magnezijev trisilikat

Kemijska formula

Mg2Si3O8·xH2O (približna sestava)

Einecs

239–076–7

Vsebnost

Ne manj kakor 29,0 % Mg O in ne manj kakor 65,0 % SiO2, oba računana na žarjeno snov

Opis

Droben bel prah, brez kepic

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na magnezij in na silikat

| B. | pH 5 % suspenzije |
| --- | --- |

B.

pH 5 % suspenzije

Med 6,3 in 9,5

Čistost

Izguba po žarjenju

Ne manj kakor 17 % in ne več kakor 34 % (1 000 oC)

V vodi topne soli

Ne več kakor 2 %

Proste alkalije

Ne več kakor 1 % (kot NaOH)

Fluorid

Ne več kakor 10 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 553b SMUKEC

| Sopomenke | Talkum |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | Naravna snov v obliki hidriranega magnezijevega silikata, ki vsebuje različne deleže asociiranih mineralov, kot so alfa kremen, kalcit, klorit, dolomit, magnezit in flogopit |
| Kemijsko ime | Magnezijev hidrogen metasilikat |
| Einecs | 238–877–9 |
| Kemijska formula | Mg3(Si4O10)(OH)2 |
| Molekulska masa | 379,22 |
| Opis | Lahek, homogen, bel ali skoraj bel prah, na otip masten |
| Identifikacija | |
| A. | IR- absorpcija |

Sopomenke

Talkum

Opredelitev pojma

Naravna snov v obliki hidriranega magnezijevega silikata, ki vsebuje različne deleže asociiranih mineralov, kot so alfa kremen, kalcit, klorit, dolomit, magnezit in flogopit

Kemijsko ime

Magnezijev hidrogen metasilikat

Einecs

238–877–9

Kemijska formula

Mg3(Si4O10)(OH)2

Molekulska masa

379,22

Opis

Lahek, homogen, bel ali skoraj bel prah, na otip masten

Identifikacija

A.

IR- absorpcija

Karakteristični vrhovi pri 3 677, 1 018 in 669 cm-1

| B. | Rentgenska difrakcija |
| --- | --- |

B.

Rentgenska difrakcija

Vrhovi pri 9,34/4,66/3,12 Å

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopen v vodi in etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,5 % (105 oC, 1 ura)

Snov, topna v kislini

Največ 6 %

Snov, topna v vodi

Največ 0,2 %

Železo, topno v kislini

Pod mejo detekcije

Arzen

Največ 10 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

E 554 NATRIJEV ALUMINIJEV SILIKAT

| Sopomenke | Natrijev silikoaluminat, natrijev aluminosilikat, aluminijev natrijev silikat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Natrijev aluminijev silikat |
| Analiza | Vsebnost, računana na suho snov:






  — | SiO2, najmanj 66 % in največ 88 % |

Sopomenke

Natrijev silikoaluminat, natrijev aluminosilikat, aluminijev natrijev silikat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Natrijev aluminijev silikat

Analiza

Vsebnost, računana na suho snov:

—

SiO2, najmanj 66 % in največ 88 %

| — | Al2O3, najmanj 5,0 % in največ 15 % |
| --- | --- |

—

Al2O3, najmanj 5,0 % in največ 15 %

Opis

Fin, bel, amorfen prahali zrnca

Identifikacija

| A. | Pozitivni testi za natrij, aluminij in silikat |
| --- | --- |

A.

Pozitivni testi za natrij, aluminij in silikat

| B. | pH 5 % tekoče zmesi |
| --- | --- |

B.

pH 5 % tekoče zmesi

Med 6,5 in 11,5

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 8 % (105 oC, 2 uri)

Izguba pri žarenju

Najmanj 5,0 % in največ 11,0 %, računano na suho snov (1 000 oC, konstantna teža)

Natrij

Najmanj 5 % in največ 8,5 % (kot Na2O), računano na suho snov

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 555 KALIJEV ALUMINIJEV SILIKAT

| Sopomenke | Sljuda, muskovit |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | Naravna sljuda je večinoma sestavljena iz kalijevega aluminijevega silikata (muskovita) |
| Einecs | 310–127–6 |
| Kemijsko ime | Kalijev aluminijev silikat |
| Kemijska formula | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |
| Molekulska masa | 398 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 98 % |
| Opis | Lahke sive do bele kristalinične ploščice ali prahk |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Sljuda, muskovit

Opredelitev pojma

Naravna sljuda je večinoma sestavljena iz kalijevega aluminijevega silikata (muskovita)

Einecs

310–127–6

Kemijsko ime

Kalijev aluminijev silikat

Kemijska formula

KAl2[AlSi3O10](OH)2

Molekulska masa

398

Analiza

Vsebnost najmanj 98 %

Opis

Lahke sive do bele kristalinične ploščice ali prahk

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi, razredčenih kislinah in lugih ter organskih topilih

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,5 % (105 oC, 2 uri)

Antimon

Največ 20 mg/kg

Cink

Največ 25 mg/kg

Barij

Največ 25 mg/kg

Krom

Največ 100 mg/kg

Baker

Največ 25 mg/kg

Nikelj

Največ 50 mg/kg

Arzen

Največ 3 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

Kadmij

Največ 2 mg/kg

Svinec

Največ 10 mg/kg

E 556 KALCIJEV ALUMINIJEV SILIKAT

| Sopomenke | Kalcijev aluminosilikat, kalcijev silikoaluminat, aluminijev kalcijev silikat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Kalcijev aluminijev silikat |
| Analiza | Vsebnost, računano na suho snov:






  — | SiO2, najmanj 44,0 % in največ 50,0 % |

Sopomenke

Kalcijev aluminosilikat, kalcijev silikoaluminat, aluminijev kalcijev silikat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalcijev aluminijev silikat

Analiza

Vsebnost, računano na suho snov:

—

SiO2, najmanj 44,0 % in največ 50,0 %

| — | Al2O3, najmanj 3,0 % in največ 5,0 % |
| --- | --- |

—

Al2O3, najmanj 3,0 % in največ 5,0 %

| — | CaO, najmanj 32,0 % in največ 38,0 % |
| --- | --- |

—

CaO, najmanj 32,0 % in največ 38,0 %

Opis

Fin, bel, sipek prah

Identifikacija

| A. | Pozitivni testi za kalcij, aluminij in silikat |
| --- | --- |

A.

Pozitivni testi za kalcij, aluminij in silikat

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 10,0 % (105 oC, 2 uri)

Izguba pri žarenju

Najmanj 14,0 % in največ 18,0, računano na suho snov (1 000 oC, konstantna teža)

Fluorid

Največ 50 mg/kg

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 10 mg/kg

Živo srebro

Največ 1 mg/kg

E 558 BENTONIT

| Opredelitev pojma | Bentonit je naravna glina, ki vsebuje velik delež montmorilonita, naravni hidratizirani alumosilikat, ki ima nekaj aluminijevih in silicijevih atomov, naravno zamenjanih z drugimi atomi, kot sta magnezij in železo. Kalcijevi in natrijevi ioni so ujeti med plastmi minerala. Navadno se pojavlja v štirih tipih: naravni natrijev bentonit, naravni kalcijev bentonit, aktiviran natrijev bentonit in kislo aktiviran bentonit |
| --- | --- |
| Einecs | 215–108–5 |
| Kemijska formula | (Al, mg)8(Si4O10)4(OH)8·12H2O |
| Molekulska masa | 819 |
| Analiza | Vsebnost montmorilonita najmanj 80 % |
| Opis | Zelo fin, rumenkast ali sivobel prašek ali granule. Struktura bentonita je taka, da absorbira vodo v notranjosti in na površini (nabrekanje) |
| Identifikacija | |
| A. | Metilen blue test |

Opredelitev pojma

Bentonit je naravna glina, ki vsebuje velik delež montmorilonita, naravni hidratizirani alumosilikat, ki ima nekaj aluminijevih in silicijevih atomov, naravno zamenjanih z drugimi atomi, kot sta magnezij in železo. Kalcijevi in natrijevi ioni so ujeti med plastmi minerala. Navadno se pojavlja v štirih tipih: naravni natrijev bentonit, naravni kalcijev bentonit, aktiviran natrijev bentonit in kislo aktiviran bentonit

Einecs

215–108–5

Kemijska formula

(Al, mg)8(Si4O10)4(OH)8·12H2O

Molekulska masa

819

Analiza

Vsebnost montmorilonita najmanj 80 %

Opis

Zelo fin, rumenkast ali sivobel prašek ali granule. Struktura bentonita je taka, da absorbira vodo v notranjosti in na površini (nabrekanje)

Identifikacija

A.

Metilen blue test

| B. | Rentgenska difrakcija |
| --- | --- |

B.

Rentgenska difrakcija

Karakteristični vrhovi pri 12,5/15 A

| C. | IR- absorpcija |
| --- | --- |

C.

IR- absorpcija

Vrhovi pri 428/470/530/1110 — 1020/3750 -3 400 cm-1

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 15,0 % (105 oC, 2 uri)

Arzen

Največ 2 mg/kg

Svinec

Največ 20 mg/kg

E 559 ALUMINIJEV SILIKAT (KAOLIN)

| Sopomenke | Kaolin, lahek ali težek |
| --- | --- |
| Opredelitev | Hidratiziran aluminijev silikat (kaolin) je očiščena bela glina, sestavljena iz kaolinita, kalijevega aluminijevega silikata, živca (ortoklaza) in kremena. Predelava naj ne vključuje kalcinacije. Surova kaolitna glina, ki se uporablja v proizvodnji aluminijevega silikata, sme vsebovati dioksine le v količinah, ki ne škodujejo zdravju oz. so primerne za prehrano ljudi. |
| Einecs | 215-286-4 (kaolinit) |
| Kemijska formula | Al2Si2O5(OH)4 (kaolinit) |
| Molekulska masa | 264 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 90 % (vsota silicijevega in aluminijevega oksida po žarjenju) |
| silicijev oksid (SiO2) | med 45 % in 55 % |
| aluminijev oksid (Al2O3) | med 30 % in 39 % |
| Opis | Fin bel ali sivobel, masten prah. Kaolin je konglomerat naključno orientiranih skladov kaolitnih plasti ali posameznih heksagonalnih plasti |
| Določitev | |
| A. | Pozitiven test na aluminijev oksid in silikat |

Sopomenke

Kaolin, lahek ali težek

Opredelitev

Hidratiziran aluminijev silikat (kaolin) je očiščena bela glina, sestavljena iz kaolinita, kalijevega aluminijevega silikata, živca (ortoklaza) in kremena. Predelava naj ne vključuje kalcinacije. Surova kaolitna glina, ki se uporablja v proizvodnji aluminijevega silikata, sme vsebovati dioksine le v količinah, ki ne škodujejo zdravju oz. so primerne za prehrano ljudi.

Einecs

215-286-4 (kaolinit)

Kemijska formula

Al2Si2O5(OH)4 (kaolinit)

Molekulska masa

264

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 90 % (vsota silicijevega in aluminijevega oksida po žarjenju)

silicijev oksid (SiO2)

med 45 % in 55 %

aluminijev oksid (Al2O3)

med 30 % in 39 %

Opis

Fin bel ali sivobel, masten prah. Kaolin je konglomerat naključno orientiranih skladov kaolitnih plasti ali posameznih heksagonalnih plasti

Določitev

A.

Pozitiven test na aluminijev oksid in silikat

| B. | Rentgenska difrakcija |
| --- | --- |

B.

Rentgenska difrakcija

Karakteristični vrhovi pri 7,18/3, 58/2, 38/1, 78 Å

| C. | IR absorpcija |
| --- | --- |

C.

IR absorpcija

Vrhovi pri 3 700 in 3 620 cm-1

Čistost

Izguba pri žarjenju

Med 10 in 14 % (1 000 oC, do konstantne mase)

Snov, topna v vodi

Ne več kakor 0,3 %

Snov, topna v kislini

Ne več kakor 2 %

Železo

Ne več kakor 5 %

Kalijev oksid (K2O)

Ne več kakor 5 %

Ogljik

Ne več kakor 0,5 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 570 MAŠČOBNE KISLINE

| Definicija | Linearne maščobne kisline, kaprilna kislina (C8), kaprinska kislina (C10), lavrinska kislina (C12), miristinska kislina (C14), palmitinska kislina (C16), stearinska kislina (C18), oleinska kislina (C18:1) |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Oktanojska kislina (C8), dekanojska kislina (C10), dodekanojska kislina (C12), tetradekanojska kislina (C14), heksadekanojska kislina (C16), oktadekanojska kislina (C18), 9-oktadekanojska kislina (C18:1) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98 % s plinsko kromatografijo |
| Opis | Brezbarvna tekočina ali bela trdna snov, pridobljena iz olja in maščobe |
| Identifikacija | |
| A. | Posamezne maščobne kisline je mogoče določiti s kislinskim številom, z jodovim številom, plinsko kromatografijo in molsko maso |

Definicija

Linearne maščobne kisline, kaprilna kislina (C8), kaprinska kislina (C10), lavrinska kislina (C12), miristinska kislina (C14), palmitinska kislina (C16), stearinska kislina (C18), oleinska kislina (C18:1)

Kemijsko ime

Oktanojska kislina (C8), dekanojska kislina (C10), dodekanojska kislina (C12), tetradekanojska kislina (C14), heksadekanojska kislina (C16), oktadekanojska kislina (C18), 9-oktadekanojska kislina (C18:1)

Vsebnost

Ne manj kakor 98 % s plinsko kromatografijo

Opis

Brezbarvna tekočina ali bela trdna snov, pridobljena iz olja in maščobe

Identifikacija

A.

Posamezne maščobne kisline je mogoče določiti s kislinskim številom, z jodovim številom, plinsko kromatografijo in molsko maso

Čistost

Ostanek po žarjenju

Ne več kakor 0,1 %

Neumiljive snovi

Ne več kakor 1,5 %

Voda

Ne več kakor 0,2 % (metoda Karl Fischer)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 574 D-GLUKONSKA KISLINA

| Sopomenke | D-glukonska kislina, dekstronska kislina |
| --- | --- |
| Definicija | Glukonska kislina je vodna raztopina glukonske kisline in glukono-delta-laktona |
| Kemijsko ime | Glukonska kislina |
| Kemijska formula | C6H12O7 (glukonska kislina) |
| Molekulska masa | 196,2 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 50,0 % (kot glukonska kislina) |
| Opis | Brezbarvna do svetlorumena, bistra, sirupasta tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | S fenilhidrazinom tvori derivate–pozitivna |

Sopomenke

D-glukonska kislina, dekstronska kislina

Definicija

Glukonska kislina je vodna raztopina glukonske kisline in glukono-delta-laktona

Kemijsko ime

Glukonska kislina

Kemijska formula

C6H12O7 (glukonska kislina)

Molekulska masa

196,2

Vsebnost

Ne manj kakor 50,0 % (kot glukonska kislina)

Opis

Brezbarvna do svetlorumena, bistra, sirupasta tekočina

Identifikacija

A.

S fenilhidrazinom tvori derivate–pozitivna

Nastala spojina ima tališče med 196 oC in 202 oC z razkrojem

Čistost

Ostanek po žarjenju

Ne več kakor 1,0 %

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 0,75 % (kot D-glukoza)

Klorid

Ne več kakor 350 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 240 mg/kg

Sulfit

Ne več kakor 20 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 575 GLUKONO-DELTA-LAKTON

| Sopomenke | Glukonolakton, GDL, D-glukonska kisline delta-lakton, delta-glukonolakton |
| --- | --- |
| Definicija | D-glukono-1,5-lakton je ciklični 1,5-intramolekularni ester D-glukonske kisline. V vodnih medijih hidrolizira v ravnotežno zmes D-glukonske kisline (55 %–66 %) ter delta- in gama-laktona. |
| Kemijsko ime | D-glukono-1,5-lakton |
| Einecs | 202–016–5 |
| Kemijska formula | C6H10O6 |
| Molekulska masa | 178,14 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Droben, bel kristalinični prah, skoraj brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Glukonska kislina tvori derivate s fenilhidrazinom–pozitivna |

Sopomenke

Glukonolakton, GDL, D-glukonska kisline delta-lakton, delta-glukonolakton

Definicija

D-glukono-1,5-lakton je ciklični 1,5-intramolekularni ester D-glukonske kisline. V vodnih medijih hidrolizira v ravnotežno zmes D-glukonske kisline (55 %–66 %) ter delta- in gama-laktona.

Kemijsko ime

D-glukono-1,5-lakton

Einecs

202–016–5

Kemijska formula

C6H10O6

Molekulska masa

178,14

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov

Opis

Droben, bel kristalinični prah, skoraj brez vonja

Identifikacija

A.

Glukonska kislina tvori derivate s fenilhidrazinom–pozitivna

Nastala spojina ima tališče med 196 oC in 202 oC z razkrojem

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Zmerno topen v etanolu

| C. | Tališče |
| --- | --- |

C.

Tališče

152 oC ± 2 oC

Čistost

Voda

Ne več kakor 1,0 % (metoda Karl Fischer)

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 0,75 % (kot D-glukoza)

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 576 NATRIJEV GLUKONAT

| Sopomenke | Natrijeva sol D-glukonske kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Natrijev D-glukonat |
| Einecs | 208–407–7 |
| Kemijska formula | C6H11NaO7 (brezvodni) |
| Molekulska masa | 218,14 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 % |
| Opis | Bel do rumenorjav, zrnat do droben kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na natrij in na glukonat |

Sopomenke

Natrijeva sol D-glukonske kisline

Definicija

Kemijsko ime

Natrijev D-glukonat

Einecs

208–407–7

Kemijska formula

C6H11NaO7 (brezvodni)

Molekulska masa

218,14

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 %

Opis

Bel do rumenorjav, zrnat do droben kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na natrij in na glukonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Dobro topen v vodi. Zmerno topen v etanolu

| C. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 10 % raztopine

Med 6,5 in 7,5

Čistost

Reducirajoča snov

Ne več kakor 1,0 % (kot D-glukoza)

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 577 KALIJEV GLUKONAT

| Sopomenke | Kalijeva sol D-glukonske kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalijev D-glukonat |
| Einecs | 206–074–2 |
| Kemijska formula | C6H11KO7 (brezvodni) |
| C6H11KO7·H2O (monohidrat) |
| Molekulska masa | 234,25 (brezvodni) |
| 252,26 (monohidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 97,0 % in ne več kakor 103,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Sipek, bel do rumenkasto bel kristalinični prah ali zrnca, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalij in na glukonat |

Sopomenke

Kalijeva sol D-glukonske kisline

Definicija

Kemijsko ime

Kalijev D-glukonat

Einecs

206–074–2

Kemijska formula

C6H11KO7 (brezvodni)

C6H11KO7·H2O (monohidrat)

Molekulska masa

234,25 (brezvodni)

252,26 (monohidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 97,0 % in ne več kakor 103,0 %, računano na suho snov

Opis

Sipek, bel do rumenkasto bel kristalinični prah ali zrnca, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalij in na glukonat

| B. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 10 % raztopine

Med 7,0 in 8,3

Čistost

Izguba pri sušenju

Brezvodni: ne več kakor 3,0 % (105 oC, 4 ure v vakuumu)

Monohidrat: ne manj kakor 6 % in ne več kakor 7,5 % (105 oC, 4 ure, v vakuumu)

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 1,0 % (kot D-glukoza)

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 578 KALCIJEV GLUKONAT

| Sopomenke | Kalcijeva sol D-glukonske kisline |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Kalcijev di-D-glukonat |
| Einecs | 206–075–8 |
| Kemijska formula | C12H22CaO14 (brezvodni) |
| C12H22CaO14·H2O (monohidrat) |
| Molekulska masa | 430,38 (brezvodni) |
| 448,39 (monohidrat) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 % in ne več kakor 102,0 %, računano na suho snov in na monohidrat |
| Opis | Bela kristalinična zrnca ali prah, brez vonja, obstojna na zraku |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na kalcij in na glukonat |

Sopomenke

Kalcijeva sol D-glukonske kisline

Definicija

Kemijsko ime

Kalcijev di-D-glukonat

Einecs

206–075–8

Kemijska formula

C12H22CaO14 (brezvodni)

C12H22CaO14·H2O (monohidrat)

Molekulska masa

430,38 (brezvodni)

448,39 (monohidrat)

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 % in ne več kakor 102,0 %, računano na suho snov in na monohidrat

Opis

Bela kristalinična zrnca ali prah, brez vonja, obstojna na zraku

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na kalcij in na glukonat

| B. | Topnost |
| --- | --- |

B.

Topnost

Topen v vodi, netopen v etanolu

| C. | pH 5-odstotne raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 5-odstotne raztopine

Med 6,0 in 8,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 3,0 % (105 oC, 16 ur) (brezvodni)

Ne več kakor 2,0 % (105 oC, 16 ur) (monohidrat)

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 1,0 % (kot D-glukoza)

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 579 ŽELEZOV GLUKONAT

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Železov di-D-glukonat dihidrat |
| Železov (II) di-glukonat dihidrat |
| Einecs | 206-076-3 |
| Kemijska formula | C12H22FeO14·2 H2O |
| Molekulska masa | 482,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov |
| Opis | Bledo zelenkasto rumen do rumenkasto siv prah ali zrnca, ki imajo lahko komaj zaznaven vonj po zažganem sladkorju |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Kemijsko ime

Železov di-D-glukonat dihidrat

Železov (II) di-glukonat dihidrat

Einecs

206-076-3

Kemijska formula

C12H22FeO14·2 H2O

Molekulska masa

482,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 95 %, računano na suho snov

Opis

Bledo zelenkasto rumen do rumenkasto siv prah ali zrnca, ki imajo lahko komaj zaznaven vonj po zažganem sladkorju

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi z rahlim segrevanjem. Pravzaprav netopen v etanolu

| B. | Pozitivna reakcija na železov ion |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na železov ion

| C. | Glukonska kislina tvori derivate s fenilhidrazinom |
| --- | --- |

C.

Glukonska kislina tvori derivate s fenilhidrazinom

| D. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

D.

pH 10 % raztopine

Med 4 in 5,5

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 10 % (105 oC, 16 ur)

Oksalna kislina

Nezaznavna

Železo (Fe III)

Ne več kakor 2 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 0,5 %, izražene kot glukoza

E 585 ŽELEZOV LAKTAT

| Sopomenke | Železov(II) laktat |
| --- | --- |
| Železov(II) 2-hidroksi propanoat |
| Propanojska kislina, 2-hidroksi železova (2+) sol (2:1) |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Železov 2-hidroksi propanoat |
| Einecs | 227-608-0 |
| Kemijska formula | C6H10FeO6·xH2O (x = 2 ali 3) |
| Molekulska masa | 270,02 (dihidrat) |
| 288,03 (trihidrat |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 96 %, računano na suho snov |
| Opis | Zelenkasto beli kristali ali svetlo zelen prah, značilnega vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Železov(II) laktat

Železov(II) 2-hidroksi propanoat

Propanojska kislina, 2-hidroksi železova (2+) sol (2:1)

Definicija

Kemijsko ime

Železov 2-hidroksi propanoat

Einecs

227-608-0

Kemijska formula

C6H10FeO6·xH2O (x = 2 ali 3)

Molekulska masa

270,02 (dihidrat)

288,03 (trihidrat

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 96 %, računano na suho snov

Opis

Zelenkasto beli kristali ali svetlo zelen prah, značilnega vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi. Pravzaprav netopen v etanolu

| B. | Pozitivna reakcija na železov ion in na laktat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na železov ion in na laktat

| C. | pH 2 % raztopine |
| --- | --- |

C.

pH 2 % raztopine

Med 4 in 6

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 18 % (100 oC, v vakuumu, približno 700 mm Hg)

Železo (Fe III)

Ne več kakor 0,6 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 1 mg/kg

E 586 4-HEKSILRESORCINOL

| Sopomenke | 4-heksil-1,3-benzendiol |
| --- | --- |
| Heksilresorcinol |
| Opredelitev | |
| Kemijska imena | 4-heksilresorcinol |
| Einecs | 205-257-4 |
| Kemijska formula | C12H18O2 |
| Molekulska masa | 197,24 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel prah |
| Določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

4-heksil-1,3-benzendiol

Heksilresorcinol

Opredelitev

Kemijska imena

4-heksilresorcinol

Einecs

205-257-4

Kemijska formula

C12H18O2

Molekulska masa

197,24

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 %, računano na suho snov

Opis

Bel prah

Določitev

A.

Topnost

Dobro topen v etru in acetonu, slabo topen v vodi

| B. | Preskus z dušikovo kislino |
| --- | --- |

B.

Preskus z dušikovo kislino

1 ml nasičene raztopine vzorca dodajte 1 ml dušikove kisline. Pojavi se svetlo rdeča barva.

| C. | Preskus z bromom |
| --- | --- |

C.

Preskus z bromom

1 ml nasičene raztopine vzorca dodajte 1 ml nasičene raztopine broma. Pojavi se rumena kosmičasta oborina, zaradi katere se raztopina obarva rumenkasto.

| D. | Območje taljenja |
| --- | --- |

D.

Območje taljenja

62 oC–67 oC

Čistost

Kislost

Ne več kakor 0,05 %

Sulfatni pepel

Ne več kakor 1,0 %

Resorcinol in drugi fenoli

Nekaj minut stresajte približno 1 g vzorca s 50 ml vode, filtrirajte ter filtratu dodajte 3 kapljice nasičene raztopine železovega klorida. Raztopina se ne obarva rdeče ali modro.

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 3 mg/kg

E 620 GLUTAMINSKA KISLINA

| Sopomenke | L-glutaminska kislina, L-α-aminoglutarna kislina |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | L-glutaminska kislina, L-2-amino-pentandiojska kislina |
| Einecs | 200–293–7 |
| Kemijska formula | C5H9NO4 |
| Molekularna masa | 147,13 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristaliničen prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |

Sopomenke

L-glutaminska kislina, L-α-aminoglutarna kislina

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

L-glutaminska kislina, L-2-amino-pentandiojska kislina

Einecs

200–293–7

Kemijska formula

C5H9NO4

Molekularna masa

147,13

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristaliničen prah

Identifikacija

A.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| B. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

B.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +31,5o in +32,2o

(10 % raztopina (računano na suho snov) v 2 N HCl, 200 mm cev)

| C. | pH nasičene raztopine |
| --- | --- |

C.

pH nasičene raztopine

Med 3,0 in 3,5

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,2 % (80 oC, 3 ure)

Sulfatni pepel

Največ 0,2 %

Klorid

Največ 0,2 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 621 MONONATRIJEV GLUTAMINAT

| Sopomenke | Natrijev glutaminat, MSG |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Mononatrijev L-glutaminat monohidrat |
| Einecs | 205–538–1 |
| Kemijska formula | C5H8NaNO4·H2O |
| Molekulskamasa | 187,13 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za natrij |

Sopomenke

Natrijev glutaminat, MSG

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Mononatrijev L-glutaminat monohidrat

Einecs

205–538–1

Kemijska formula

C5H8NaNO4·H2O

Molekulskamasa

187,13

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test za natrij

| B. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |
| --- | --- |

B.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| C. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

C.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +24,8o in +25,3o

(10 % raztopina (računano na suho snov) v 2 N HCl, 200 mm cev)

| D. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

D.

pH 5 % raztopine

Med 6,7 in 7,2

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,5 % (98 oC, 5 ur)

Klorid

Največ 0,2 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 622 MONOKALIJEV GLUTAMINAT

| Sopomenke | Kalijev glutaminat, MPG |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Monokalijev L-glutaminat monohidrat |
| Einecs | 243–094–0 |
| Kemijska formula | C5H8KNO4·H2O |
| Molekulska masa | 203,24 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za kalij |

Sopomenke

Kalijev glutaminat, MPG

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Monokalijev L-glutaminat monohidrat

Einecs

243–094–0

Kemijska formula

C5H8KNO4·H2O

Molekulska masa

203,24

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test za kalij

| B. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |
| --- | --- |

B.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| C. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

C.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +22,5o and +24,0o

(10 % raztopina (računano na suho snov) v 2 N HCl, 200 mm cev)

| D. | pH 2 % raztopine |
| --- | --- |

D.

pH 2 % raztopine

Med 6,7 in 7,3

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,2 % (80 oC, 5 ur)

Klorid

Največ 0,2 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 623 KALCIJEV DIGLUTAMINAT

| Sopomenke | Kalcijev glutaminat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Monokalcijev di-L-glutaminat |
| Einecs | 242–905–5 |
| Kemijska formula | C10H16CaN2O8·x H2O (x = 0, 1, 2 ali 4) |
| Molekulskamasa | 332,32 (brezvoden) |
| Analiza | Vsebnost najmanj 98,0 % in največ 102,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za kalcij |

Sopomenke

Kalcijev glutaminat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Monokalcijev di-L-glutaminat

Einecs

242–905–5

Kemijska formula

C10H16CaN2O8·x H2O (x = 0, 1, 2 ali 4)

Molekulskamasa

332,32 (brezvoden)

Analiza

Vsebnost najmanj 98,0 % in največ 102,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test za kalcij

| B. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |
| --- | --- |

B.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| C. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

C.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +27,4 in +29,2 (za kalcijev diglutaminat z x = 4) (10 % raztopina (računano na suho snov) v 2N HCl, 200 mm cev)

Čistost

Voda

Največ 19,0 % (za kalcijev diglutaminat z x = 4) (Karl Fischer)

Klorid

Največ 0,2 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 624 MONOAMONIJEV GLUTAMINAT

| Sopomenke | Amonijev glutaminat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Monoamonijev L-glutaminat monohidrat |
| Einecs | 231–447–1 |
| Kemijska formula | C5H12N2O4·H2O |
| Molekularna masa | 182,18 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za amonij |

Sopomenke

Amonijev glutaminat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Monoamonijev L-glutaminat monohidrat

Einecs

231–447–1

Kemijska formula

C5H12N2O4·H2O

Molekularna masa

182,18

Analiza

Vsebnost najmanj 99,0 % in največ 101,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristaliničen prah, praktično brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test za amonij

| B. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |
| --- | --- |

B.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| C. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

C.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +25,4o and +26,4o

(10 % raztopina (računano na suho snov) v 2 N HCl, 200 mm cev)

| D. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

D.

pH 5 % raztopine

Med 6,0 in 7,0

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 0,5 % (50 oC, 4 ure)

Sulfatni pepel

Največ 0,1 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 625 MAGNEZIJEV DIGLUTAMINAT

| Sopomenke | Magnezijev glutaminat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Monomagnezijev di-L-glutaminat tetrahidrat |
| Einecs | 242–413–0 |
| Kemijska formula | C10H16MgN2O8·4H2O |
| Molekulska masa | 388,62 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 95,0 % in največ 105,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test za magnezij |

Sopomenke

Magnezijev glutaminat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Monomagnezijev di-L-glutaminat tetrahidrat

Einecs

242–413–0

Kemijska formula

C10H16MgN2O8·4H2O

Molekulska masa

388,62

Analiza

Vsebnost najmanj 95,0 % in največ 105,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test za magnezij

| B. | Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo |
| --- | --- |

B.

Pozitivni test za glutaminsko kislino s tankoplastno kromatografijo

| C. | Specifični kot zasuka [α]D20 |
| --- | --- |

C.

Specifični kot zasuka [α]D20

Med +23,8o in +24,4o

(10 % raztopina (računano na suho snov) v 2 N HCl, 200 mm cev)

| D. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

D.

pH 10 % raztopine

Med 6,4 in 7,5

Čistost

Voda

Največ 24,0 % (Karl Fischer)

Klorid

Največ 0,2 %

Pirolidon karboksilna kislina

Največ 0,2 %

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 626 GVANILNA KISLINA

| Sopomenke | Gvanilna kislina |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Gvanozin-5′-monofosforna kislina |
| Einecs | 201–598–8 |
| Kemijska formula | C10H14N5O8P |
| Molekulska masa | 363,22 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo in organske fosfate |

Sopomenke

Gvanilna kislina

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Gvanozin-5′-monofosforna kislina

Einecs

201–598–8

Kemijska formula

C10H14N5O8P

Molekulska masa

363,22

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo in organske fosfate

| B. | pH 0,25 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 0,25 % raztopine

Med 1,5 in 2,5

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 256 nm

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 1,5 % (120 oC, 4 ure)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 627 DINATRIJEV GVANILAT

| Sopomenke | Natrijev gvanilat, natrijev 5′-gvanilat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev gvanozin-5′-monofosfat |
| Einecs | 221–849–5 |
| Kemijska formula | C10H12N5Na2O8P·x H2O (x = ca. 7) |
| Molekulska masa | 407,19 (brezvoden) |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij |

Sopomenke

Natrijev gvanilat, natrijev 5′-gvanilat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Dinatrijev gvanozin-5′-monofosfat

Einecs

221–849–5

Kemijska formula

C10H12N5Na2O8P·x H2O (x = ca. 7)

Molekulska masa

407,19 (brezvoden)

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 7,0 in 8,5

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 256 nm

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 25 % (120 oC, 4 ure)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 628 DIKALIJEV GVANILAT

| Sopomenke | Kalijev gvanilat, kalijev 5′-gvanilat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Dikalijev gvanozin-5′-monofosfat |
| Einecs | 226–914–1 |
| Kemijska formula | C10H12 K2N5O8P |
| Molekulska masa | 439,40 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalij |

Sopomenke

Kalijev gvanilat, kalijev 5′-gvanilat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Dikalijev gvanozin-5′-monofosfat

Einecs

226–914–1

Kemijska formula

C10H12 K2N5O8P

Molekulska masa

439,40

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali kristaliničen prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 7,0 in 8,5

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 256 nm

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 5 % (120 oC, 4 ure)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tanko plastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 629 KALCIJEV GVANILAT

| Sopomenke | Kalcijev 5′-gvanilat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Kalcijev gvanozin-5′-monofosfat |
| Kemijska formula | C10H12 CaN5O8P·nH2O |
| Molekulska masa | 401,20 (brezvoden) |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij |

Sopomenke

Kalcijev 5′-gvanilat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalcijev gvanozin-5′-monofosfat

Kemijska formula

C10H12 CaN5O8P·nH2O

Molekulska masa

401,20 (brezvoden)

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij

| B. | pH 0,05 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 0,05 % raztopine

Med 7,0 in 8,0

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 256 nm

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 23 % (120 oC, 4 ure)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 630 INOZINSKA KISLINA

| Sopomenke | 5′-inozinska kislina |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Inozin-5′-monofosforna kislina |
| Einecs | 205–045–1 |
| Kemijska formula | C10H13N4O8P |
| Molekulska masa | 348,21 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo in organske fosfate |

Sopomenke

5′-inozinska kislina

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Inozin-5′-monofosforna kislina

Einecs

205–045–1

Kemijska formula

C10H13N4O8P

Molekulska masa

348,21

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo in organske fosfate

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 1,0 in 2,0

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01N HCl pri 250 nm

Čistost

Izguba pri sušenju

Največ 3 % (120 oC, 4 ure)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 631 DINATRIJEV INOZINAT

| Sopomenke | Natrijev inozinat, natrijev 5′-inozinat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev inozin-5′-monofosfat |
| Einecs | 225–146–4 |
| Kemijska formula | C10H11N4Na2O8P·H2O |
| Molekulska masa | 392,17 (brezvoden) |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij |

Sopomenke

Natrijev inozinat, natrijev 5′-inozinat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Dinatrijev inozin-5′-monofosfat

Einecs

225–146–4

Kemijska formula

C10H11N4Na2O8P·H2O

Molekulska masa

392,17 (brezvoden)

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 7,0 in 8,5

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 250 nm

Čistost

Voda

Največ 28,5 % (Karl Fischer)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 632 DIKALIJEV INOZINAT

| Sopomenke | Kalijev inozinat, kalijev 5′-inozinat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Dikalijev inozin-5′-monofosfat |
| Einecs | 243–652–3 |
| Kemijska formula | C10H11K2N4O8P |
| Molekulska masa | 424,39 |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalij |

Sopomenke

Kalijev inozinat, kalijev 5′-inozinat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Dikalijev inozin-5′-monofosfat

Einecs

243–652–3

Kemijska formula

C10H11K2N4O8P

Molekulska masa

424,39

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni ali beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 7,0 in 8,5

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 250 nm

Čistost

Voda

Največ 10,0 % (Karl Fischer)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 633 KALCIJEV INOZINAT

| Sopomenke | Kalcijev 5′-inozinat |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Kalcijev inozin-5′-monofosfat |
| Kemijska formula | C10H11CaN4O8P·nH2O |
| Molekulska masa | 386,19 (brezvoden) |
| Analiza | Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij |

Sopomenke

Kalcijev 5′-inozinat

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalcijev inozin-5′-monofosfat

Kemijska formula

C10H11CaN4O8P·nH2O

Molekulska masa

386,19 (brezvoden)

Analiza

Vsebnost najmanj 97,0 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij

| B. | pH 0,05 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 0,05 % raztopine

Med 7,0 in 8,0

| C. | Spektrometrija |
| --- | --- |

C.

Spektrometrija

Maksimalna absorpcija 20 mg/l raztopine v 0,01 N HCl pri 250 nm

Čistost

Voda

Največ 23,0 % (Karl Fischer)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 634 KALCIJEV 5′-RIBONUKLEOTID

| Opredelitev pojma | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kalcijev 5′-ribonukleotid je v glavnem zmes kalcijevega inozin-5-monofosfata in kalcijevega gvanozin-5′-monofosfata |
| Kemijska formula | C10H11N4CaO8P·nH2O y |
| C10H12N5CaO8P·nH2O |
| Analiza | Vsebnost obeh glavnih sestavin najmanj 97,0 % ter posamezne sestavine najmanj 47,0 % in največ 53 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij |

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Kalcijev 5′-ribonukleotid je v glavnem zmes kalcijevega inozin-5-monofosfata in kalcijevega gvanozin-5′-monofosfata

Kemijska formula

C10H11N4CaO8P·nH2O y

C10H12N5CaO8P·nH2O

Analiza

Vsebnost obeh glavnih sestavin najmanj 97,0 % ter posamezne sestavine najmanj 47,0 % in največ 53 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in kalcij

| B. | pH 0,05 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 0,05 % raztopine

Med 7,0 in 8,0

Čistost

Voda

Največ 23,0 % (Karl Fischer)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 635 DINATRIJEV 5′-RIBONUKLEOTID

| Sopomenke | Natrijev 5′-ribonukleotid |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | |
| Kemijsko ime | Dinatrijev 5′-ribonukleotid je v glavnem zmes natrijevega inozin-5-monofosfata in dinatrijevega gvanozin-5′-monofosfata |
| Kemijska formula | C10H11N4Na2O8P·nH2O in |
| C10H12N5Na2O8P·nH2O |
| Analiza | Vsebnost obeh glavnih sestavin najmanj 97,0 % ter posamezne sestavine najmanj 47,0 % in največ 53 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij |

Sopomenke

Natrijev 5′-ribonukleotid

Opredelitev pojma

Kemijsko ime

Dinatrijev 5′-ribonukleotid je v glavnem zmes natrijevega inozin-5-monofosfata in dinatrijevega gvanozin-5′-monofosfata

Kemijska formula

C10H11N4Na2O8P·nH2O in

C10H12N5Na2O8P·nH2O

Analiza

Vsebnost obeh glavnih sestavin najmanj 97,0 % ter posamezne sestavine najmanj 47,0 % in največ 53 %, računano na suho snov

Opis

Beli ali skoraj beli kristali ali prah, brez vonja

Identifikacija

A.

Pozitivni test na ribozo, organske fosfate in natrij

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 7,0 in 8,5

Čistost

Voda

Največ 26,0 % (Karl Fischer)

Drugi nukleotidi

Pod mejo detekcije s tankoplastno kromatografijo

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 640 GLICIN IN NJEGOVA NATRIJEVA SOL

| Sopomenke (gly) | Aminoocetna kislina, glikokol |
| --- | --- |
| (Na-sol) | Natrijev glicinat |
| Definicija | |
| Kemijsko ime (gly) | Aminoocetna kislina |
| (Na-sol) | Natrijev glicinat |
| Kemijska formula (gly) | C2H5NO2 |
| (Na-sol) | C2H5NO2 Na |
| EINECS (gly) | 200–272–2 |
| (Na-sol) | 227–842–3 |
| Molekulska masa (gly) | 75,07 |
| (Na-sol) | 98 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Beli kristali ali kristalinični prah |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivna reakcija na aminokislino (gly in Na-sol) |

Sopomenke (gly)

Aminoocetna kislina, glikokol

(Na-sol)

Natrijev glicinat

Definicija

Kemijsko ime (gly)

Aminoocetna kislina

(Na-sol)

Natrijev glicinat

Kemijska formula (gly)

C2H5NO2

(Na-sol)

C2H5NO2 Na

EINECS (gly)

200–272–2

(Na-sol)

227–842–3

Molekulska masa (gly)

75,07

(Na-sol)

98

Vsebnost

Ne manj kakor 98,5 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah

Identifikacija

A.

Pozitivna reakcija na aminokislino (gly in Na-sol)

| B. | Pozitivna reakcija na natrij (Na-sol) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na natrij (Na-sol)

Čistost

Izguba pri sušenju (gly)

Ne več kakor 0,2 % (105 oC, 3 ure)

(Na-sol)

Ne več kakor 0,2 % (105 oC, 3 ure)

Ostanek po žarjenju (gly)

Ne več kakor 0,1 %

(Na-sol)

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 650 CINKOV ACETAT

| Sopomenke | Cinkova sol, ocetne kisline, dihidrat |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Cinkov acetat dihidrat |
| Kemijska formula | C4H6O4 Zn·2H2O |
| Molekulska masa | 219,51 |
| Vsebnost | Ne manj kot 98 % in ne več kot 102 % C4H6O4 Zn·2H2O |
| Opis | Brezbarvni kristali ali fin, sivkasto bel prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Pozitivne reakcije na acetat in cink |

Sopomenke

Cinkova sol, ocetne kisline, dihidrat

Opredelitev

Kemijsko ime

Cinkov acetat dihidrat

Kemijska formula

C4H6O4 Zn·2H2O

Molekulska masa

219,51

Vsebnost

Ne manj kot 98 % in ne več kot 102 % C4H6O4 Zn·2H2O

Opis

Brezbarvni kristali ali fin, sivkasto bel prah

Kvalitativna določitev

A.

Pozitivne reakcije na acetat in cink

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 6,0 in 8,0

Čistost

Topna snov

Ne več kot 0,005 %

Kloridi

Ne več kot 50 mg/kg

Sulfati

Ne več kot 100 mg/kg

Alkalijske in zemljo alkalijske kovine

Ne več kot 0,2 %

Organske hlapne nečistote

Daje reakcijo

Železo

Ne več kot 50 mg/kg

Arzen

Ne več kot 3 mg/kg

Svinec

Ne več kot 20 mg/kg

Kadmij

Ne več kot 5 mg/kg

E 900 DIMETIL POLISILOKSAN

| Sopomenke | Polidimetil siloksan, tekoči silikon, silikonsko olje, dimetil silikon |
| --- | --- |
| Definicija | Dimetil polisiloksan je zmes popolno metilirane polimere linearnega siloksana z osnovno ponavljajočo se enoto (CH3)2SiO; polimera je na koncih zaključena z enotami s formulo (CH3)3SiO |
| Kemijsko ime | Siloksani in silikoni, dimetil |
| Kemijska formula | (CH3)3-Si-[O-Si(CH3)2]n-O-Si(CH3)3 |
| Vsebnost | Vsebnost polimere ne manj kakor 37,3 in ne več kakor 38,5 % |
| Opis | Bistra, brezbarvna, viskozna tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | Specifična masa |

Sopomenke

Polidimetil siloksan, tekoči silikon, silikonsko olje, dimetil silikon

Definicija

Dimetil polisiloksan je zmes popolno metilirane polimere linearnega siloksana z osnovno ponavljajočo se enoto (CH3)2SiO; polimera je na koncih zaključena z enotami s formulo (CH3)3SiO

Kemijsko ime

Siloksani in silikoni, dimetil

Kemijska formula

(CH3)3-Si-[O-Si(CH3)2]n-O-Si(CH3)3

Vsebnost

Vsebnost polimere ne manj kakor 37,3 in ne več kakor 38,5 %

Opis

Bistra, brezbarvna, viskozna tekočina

Identifikacija

A.

Specifična masa

Med 0,946 in 0,977

| B. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

B.

Indeks refrakcije

Med 1,400 in 1,405

| C. | Infra rdeči spekter, značilen za spojino |
| --- | --- |

C.

Infra rdeči spekter, značilen za spojino

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (105 oC, 4 ure)

Viskoznost

Ne več kakor 1,00. 10-4 m2s-1 pri 25 oC

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 901 ČEBELJI VOSEK

| Sopomenke | Beli vosek, rumeni vosek |
| --- | --- |
| Definicija | Rumeni vosek pridobivamo s topljenjem satovja čebel Apis mellifera L., v vroči vodi in z odstranjevanjem tujih snovi |
| Beli vosek pridobivamo z beljenjem rumenega čebeljega voska |
| Einecs | 232–383–7 (čebelji vosek) |
| Opis | Rumenkasto beli (bela oblika) ali rumenkasto do sivkasto rjavi (rumena oblika) koščki ali ploščice, na prelomu zrnati, nekristalinični, imajo prijeten vonj po medu |
| Identifikacija | |
| A. | Območje taljenja |

Sopomenke

Beli vosek, rumeni vosek

Definicija

Rumeni vosek pridobivamo s topljenjem satovja čebel Apis mellifera L., v vroči vodi in z odstranjevanjem tujih snovi

Beli vosek pridobivamo z beljenjem rumenega čebeljega voska

Einecs

232–383–7 (čebelji vosek)

Opis

Rumenkasto beli (bela oblika) ali rumenkasto do sivkasto rjavi (rumena oblika) koščki ali ploščice, na prelomu zrnati, nekristalinični, imajo prijeten vonj po medu

Identifikacija

A.

Območje taljenja

Med 62 oC in 65 oC

| B. | Specifična masa |
| --- | --- |

B.

Specifična masa

Okoli 0,96

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopen v vodi.

Zmerno topen v alkoholu.

Dobro topen v kloroformu in etru

Čistost

Kislinsko število

Ne manj kakor 17 in ne več kakor 24

Število umiljenja

87-104

Peroksidno število

Ne več kakor 5

Glicerol in drugi polioli

Ne več kakor 0,5 % (kot glicerol)

Cerezin, parafini in nekateri drugi voski

Jih ni

Maščobe, japonski vosek, smola in milo

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 902 VOSEK KANDELA

| Definicija | Vosek kandela je čiščeni vosek, ki ga pridobivamo iz listov rastline kandela, Euphorbia antisyphilitica |
| --- | --- |
| Einecs | 232–347–0 |
| Opis | Trd, rumenkasto rjav, neprozoren do polprozoren vosek |
| Identifikacija | |
| A. | Specifična masa |

Definicija

Vosek kandela je čiščeni vosek, ki ga pridobivamo iz listov rastline kandela, Euphorbia antisyphilitica

Einecs

232–347–0

Opis

Trd, rumenkasto rjav, neprozoren do polprozoren vosek

Identifikacija

A.

Specifična masa

Okoli 0,983

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 68,5 oC in 72,5 oC

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopen v vodi.

Topen v kloroformu in toluenu

Čistost

Kislinsko število

Ne manj kakor 12 in ne več kakor 22

Število umiljenja

Ne manj kakor 43 in ne več kakor 65

Glicerol in drugi polioli

Ne več kakor 0,5 % (kot glicerol)

Cerezin, parafini in določeni drugi voski

Jih ni

Maščobe, japonski vosek, smola in milo

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 903 VOSEK KARNAUBA

| Definicija | Vosek karnauba je prečiščeni vosek, ki ga pridobivamo iz listnih brstičev in listov brazilske palme Copernicia cerifera |
| --- | --- |
| Einecs | 232–399–4 |
| Opis | Svetlorjav do bledorumen prah ali kosmiči ali trda in lomljiva snov s prelomom, značilnim za smolo |
| Identifikacija | |
| A. | Specifična masa |

Definicija

Vosek karnauba je prečiščeni vosek, ki ga pridobivamo iz listnih brstičev in listov brazilske palme Copernicia cerifera

Einecs

232–399–4

Opis

Svetlorjav do bledorumen prah ali kosmiči ali trda in lomljiva snov s prelomom, značilnim za smolo

Identifikacija

A.

Specifična masa

Okoli 0,997

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 82 oC in 86 oC

| C. | Topnost |
| --- | --- |

C.

Topnost

Netopen v vodi.

Delno topen v vrelem etanolu.

Topen v kloroformu in dietil etru

Čistost

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,25 %

Kislinsko število

Ne manj kakor 2 in ne več kakor 7

Estrsko število

Ne manj kakor 71 in ne več kakor 88

Neumiljivih snovi

Ne manj kakor 50 % in ne več kakor 55 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 904 ŠELAK

| Sopomenke | Beljeni šelak, beli šelak |
| --- | --- |
| Definicija | Šelak je čiščen in beljen lak, smolnat izloček insekta Laccifer (Tachardia) lacca Kerr (pop. Coccidae) |
| Einecs | 232–549–9 |
| Opis | Beljeni šelak–sivobela, amorfna, zrnata smola |
| Beljeni šelak z odstranjenim voskom–svetlorumena, amorfna, zrnata smola |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Beljeni šelak, beli šelak

Definicija

Šelak je čiščen in beljen lak, smolnat izloček insekta Laccifer (Tachardia) lacca Kerr (pop. Coccidae)

Einecs

232–549–9

Opis

Beljeni šelak–sivobela, amorfna, zrnata smola

Beljeni šelak z odstranjenim voskom–svetlorumena, amorfna, zrnata smola

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi; dobro topen (čeprav zelo počasi) v alkoholu; rahlo topen v acetonu

| B. | Kislinsko število |
| --- | --- |

B.

Kislinsko število

Med 60 in 89

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 6,0 % (40 oC, nad silikagelom, 15 ur)

Smola

Je ni

Vosek

Beljeni šelak: ne več kakor 5,5 %

Beljeni šelak z odstranjenim voskom: ne več kakor 0,2 %

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

E 905 MIKROKRISTALINIČNI VOSEK

| Sopomenke | Petrolejski vosek |
| --- | --- |
| Opredelitev pojma | Mikrokristalinični vosek je rafinirana zmes trdih, nasičenih ogljikovodikov, večinoma razcepljenih parafinov, dobljenih iz nafte |
| Opis | Bel do rjavkasto rumen vosek, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Petrolejski vosek

Opredelitev pojma

Mikrokristalinični vosek je rafinirana zmes trdih, nasičenih ogljikovodikov, večinoma razcepljenih parafinov, dobljenih iz nafte

Opis

Bel do rjavkasto rumen vosek, brez vonja

Identifikacija

A.

Topnost

Netopen v vodi, zelo malo topen v etanolu

| B. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

B.

Indeks refrakcije

nD1001,434-1,448

Čistost

Molekulska masa

Povprečno najmanj 500

Viskoznost pri 100 oC

Najmanj 1,1. 10-5 m2s-1

Ostanek po žarenju

Največ 0,1 %

Ogljikovo število pri 5 % destilacije

Največ 5 % molekul z ogljikovim številom, manjšim od 25

Barva

Prestane preskus

Žveplo

Največ 0,4 %

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 3 mg/kg

Policiklične aromatske sestavine

Policiklični aromatski ogljikovodiki, dobljeni z ekstrakcijo z dimetil sulfoksidom, v naslednjih mejnih vrednostih ultravijolične absorpcije:

nm

maksimalna absorpcija na cm dolžine poti

280-289

0,15

290-299

0,12

300-359

0,08

360-400

0,02

E 907 HIDROGENIRANI POLI-1-DECEN

| Sopomenke | Hidrogenirani polidec-1-en |
| --- | --- |
| Hidrogenirani poli-alfa-olefin |
| Opredelitev | |
| Kemijska formula | C10nH20n + 2, pri čemer je n = 3–6 |
| Molekulska masa | 560 (povprečje) |
| Vsebnost | Najmanj 98,5 % hidrogeniranega poli-1-decena, ki ima naslednjo razdelitev oligomerov: |
| C30: 13–37 % |
| C40: 35–70 % |
| C50: 9–25 % |
| C60: 1–7 % |
| Opis | |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Hidrogenirani polidec-1-en

Hidrogenirani poli-alfa-olefin

Opredelitev

Kemijska formula

C10nH20n + 2, pri čemer je n = 3–6

Molekulska masa

560 (povprečje)

Vsebnost

Najmanj 98,5 % hidrogeniranega poli-1-decena, ki ima naslednjo razdelitev oligomerov:

C30: 13–37 %

C40: 35–70 %

C50: 9–25 %

C60: 1–7 %

Opis

Identifikacija

A.

Topnost

Brezbarvna viskozna tekočina brez vonja

| B. | Gorenje |
| --- | --- |

B.

Gorenje

Čistost

Netopen v vodi, rahlo topen etanolu; topen v toluenu

Viskoznost

Gori s svetlim plamenom in z značilnim vonjem po parafinu

Spojine s številom ogljikovih atomov nižjim od 30

Lahko karbonizirajoče snovi

Med 5,7 x 10-6 in 6,1 x 10-6 m2s-1 pri 100 oC

Nikelj

Največ 1,5 %

Svinec

Po 10-minutnem stresanju v vreli vodni kopeli, epruveta žveplove kisline s 5 g vzorcem hidrogeniranega poli-1-decena ni temneješa od zelo rahle slamnate barve

E 912 ESTRI MONTANSKE KISLINE

| Opredelitev pojma | Montanske kisline in/ali estri z etilen glikolom in/ali 1,3-butandiolom in/ali glicerolom |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Estri montanske kisline |
| Opis | Skoraj beli do rumenkasti kosmiči, prah, granule ali peleti |
| Identifikacija | |
| A. | Gostota (20 oC) |

Opredelitev pojma

Montanske kisline in/ali estri z etilen glikolom in/ali 1,3-butandiolom in/ali glicerolom

Kemijsko ime

Estri montanske kisline

Opis

Skoraj beli do rumenkasti kosmiči, prah, granule ali peleti

Identifikacija

A.

Gostota (20 oC)

Med 0,98 in 1,05

| B. | Kapljišče |
| --- | --- |

B.

Kapljišče

Višje od 77 oC

Čistost

Kislinska vrednost

Največ 40

Glicerol

Največ 1 % (s plinsko kromatografijo)

Drugi polioli

Največ 1 % (s plinsko kromatografijo)

Druge vrste voska

Pod mejo detekcije (z diferencialno kalorimetrijo in/ali infrardečo spektroskopijo)

Arzen

Največ 2 mg/kg

Krom

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 914 OKSIDIRAN POLIETILENSKI VOSEK

| Opredelitev pojma | Produkti polarne reakcije pri blagi oksidaciji polietilena |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Oksidiran polietilen |
| Opis | Skoraj beli kosmiči, prašek, granule ali peleti |
| Identifikacija | |
| A. | Gostota (20 oC) |

Opredelitev pojma

Produkti polarne reakcije pri blagi oksidaciji polietilena

Kemijsko ime

Oksidiran polietilen

Opis

Skoraj beli kosmiči, prašek, granule ali peleti

Identifikacija

A.

Gostota (20 oC)

Med 0,92 in 1,05

| B. | Kapljišče |
| --- | --- |

B.

Kapljišče

Višje od 95 oC

Čistost

Kislinska vrednost

Največ 70

Viskoznost pri 120 oC

Najmanj 8,1.10-5 m2s-1

Druge vrste voska

Pod mejo detekcije (z diferencialno kalorimetrijo in/ali infrardečo spektroskopijo)

Kisik

Največ 9,5 mg/kg

Krom

Največ 5 mg/kg

Svinec

Največ 2 mg/kg

E 920 L-CISTEIN

| Definicija | Cistein hidroklorid ali hidroklorid monohidrat. Človeški lasje se ne smejo uporabiti kot surovina za pridobivanje cisteina |
| --- | --- |
| Einecs | 200–157–7 (brezvodni) |
| Kemijska formula | C3H7NO2S·HCl·nH20 (n = 0 ali 1) |
| Molekulska masa | 157,62 (brezvodni) |
| Vsebnost | Ne manj kakor 98,0 % in ne več kakor 101,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Bel prah ali brezbarvni kristali |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Definicija

Cistein hidroklorid ali hidroklorid monohidrat. Človeški lasje se ne smejo uporabiti kot surovina za pridobivanje cisteina

Einecs

200–157–7 (brezvodni)

Kemijska formula

C3H7NO2S·HCl·nH20 (n = 0 ali 1)

Molekulska masa

157,62 (brezvodni)

Vsebnost

Ne manj kakor 98,0 % in ne več kakor 101,5 %, računano na suho snov

Opis

Bel prah ali brezbarvni kristali

Identifikacija

A.

Topnost

Dobro topen v vodi in etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Brezvodna oblika se stali pri približno 175 oC

| C. | Specifična rotacija |
| --- | --- |

C.

Specifična rotacija

([a]20D) : med +5,0 oC in +8,0 oC

([a]25
  D) : med +4,9 oC in +7,9 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Med 8,0 % in 12,0 %

Ne več kakor 2,0 % (brezvodna oblika)

Ostanek po žarjenju

Ne več kakor 0,1 %

Amonijev ion

Ne več kakor 200 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 1,5 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 927b KARBAMID

| Sopomenke | Urea |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Einecs | 200–315–5 |
| Kemijska formula | CH4N2O |
| Molekulska masa | 60,06 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarven do bel, prizmatičen kristalinični prah ali majhni, beli peleti |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Urea

Definicija

Einecs

200–315–5

Kemijska formula

CH4N2O

Molekulska masa

60,06

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarven do bel, prizmatičen kristalinični prah ali majhni, beli peleti

Identifikacija

A.

Topnost

Dobro topen v vodi.

Topen v etanolu

| B. | Obarjanje z dušikovo kislino |
| --- | --- |

B.

Obarjanje z dušikovo kislino

Nastane bela kristalinična oborina

| C. | Barvna reakcija |
| --- | --- |

C.

Barvna reakcija

Nastane rdečkasto vijolična barva

| D. | Območje taljenja |
| --- | --- |

D.

Območje taljenja

132 oC do 135 oC

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1,0 % (105 oC, 1 ura)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

V etanolu netopne snovi

Ne več kakor 0,04 %

Alkalnost

Alkalna

Amonijev ion

Ne več kakor 500 mg/kg

Biuret

Ne več kakor 0,1 %

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 938 ARGON

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Argon |
| EinecsS | 231–147–0 |
| Kemijska formula | Ar |
| Molekulska masa | 40 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kakor 0,05 % |
| Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan | Ne več kakor 100 ml/l |

Definicija

Kemijsko ime

Argon

EinecsS

231–147–0

Kemijska formula

Ar

Molekulska masa

40

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,05 %

Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan

Ne več kakor 100 ml/l

E 939 HELIJ

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Helij |
| Einecs | 231–168–5 |
| Kemijska formula | He |
| Molekulska masa | 4 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kakor 0,05 % |
| Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan | Ne več kakor 100 ml/l |

Definicija

Kemijsko ime

Helij

Einecs

231–168–5

Kemijska formula

He

Molekulska masa

4

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,05 %

Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan

Ne več kakor 100 ml/l

E 941 DUŠIK

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Dušik |
| Einecs | 231–783–9 |
| Kemijska formula | N2 |
| Molekulska masa | 28 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kakor 0,05 % |
| Ogljikov monoksid | Ne več kakor 10 ml/l |
| Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan | Ne več kakor 100 ml/l |
| Dušikov dioksid in dušikov oksid | Ne več kakor 10 ml/l |
| Kisik | Ne več kakor 1 % |

Definicija

Kemijsko ime

Dušik

Einecs

231–783–9

Kemijska formula

N2

Molekulska masa

28

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,05 %

Ogljikov monoksid

Ne več kakor 10 ml/l

Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan

Ne več kakor 100 ml/l

Dušikov dioksid in dušikov oksid

Ne več kakor 10 ml/l

Kisik

Ne več kakor 1 %

E 942 DIDUŠIKOV OKSID

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Didušikov oksid |
| Einecs | 233–032–0 |
| Kemijska formula | N2O |
| Molekulska masa | 44 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin, sladkobnega vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kakor 0,05 % |
| Ogljikov monoksid | Ne več kakor 30 ml/l |
| Dušikov dioksid in dušikov oksid | Ne več kakor 10 ml/l |

Definicija

Kemijsko ime

Didušikov oksid

Einecs

233–032–0

Kemijska formula

N2O

Molekulska masa

44

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin, sladkobnega vonja

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,05 %

Ogljikov monoksid

Ne več kakor 30 ml/l

Dušikov dioksid in dušikov oksid

Ne več kakor 10 ml/l

E 943a BUTAN

| Sopomenka | n-Butan |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Butan |
| Kemijska formula | CH3CH2CH2CH3 |
| Molekulska masa | 58,12 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kot 96 % |
| Opis | Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Parni tlak |

Sopomenka

n-Butan

Opredelitev

Kemijsko ime

Butan

Kemijska formula

CH3CH2CH2CH3

Molekulska masa

58,12

Vsebnost

Vsebnost ne manj kot 96 %

Opis

Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem

Kvalitativna določitev

A.

Parni tlak

108,935 kPa pri 20 oC

Čistost

Metan

Ne več kot 0,15 % v/v

Etan

Ne več kot 0,5 % v/v

Propan

Ne več kot 1,5 % v/v

Izobutan

Ne več kot 3,0 % v/v

1,3-butadien

Ne več kot 0,1 % v/v

Vlažnost

Ne več kot 0,005 %

E 943b IZOBUTAN

| Sopomenka | 2-metil propan |
| --- | --- |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | 2-metil propan |
| Kemijska formula | (CH3)2CH CH3 |
| Molekulska masa | 58,12 |
| Vsebnost | Ne manj kot 94 % |
| Opis | Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Parni tlak |

Sopomenka

2-metil propan

Opredelitev

Kemijsko ime

2-metil propan

Kemijska formula

(CH3)2CH CH3

Molekulska masa

58,12

Vsebnost

Ne manj kot 94 %

Opis

Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem

Kvalitativna določitev

A.

Parni tlak

205,465 kPa pri 20 oC

Čistost

Metan

Ne več kot 0,15 % v/v

Etan

Ne več kot 0,5 % v/v

Propan

Ne več kot 2,0 % v/v

n-Butan

Ne več kot 4,0 % v/v

1,3-butadien

Ne več kot 0,1 % v/v

Vlažnost

Ne več kot 0,005 %

E 944 PROPAN

| Opredelitev | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Propan |
| Kemijska formula | CH3CH2CH3 |
| Molekulska masa | 44,09 |
| Vsebnost | Ne manj kot 95 % |
| Opis | Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Parni tlak |

Opredelitev

Kemijsko ime

Propan

Kemijska formula

CH3CH2CH3

Molekulska masa

44,09

Vsebnost

Ne manj kot 95 %

Opis

Brezbarvni plin ali tekočina z rahlim, značilnim vonjem

Kvalitativna določitev

A.

Parni tlak

732,910 kPa pri 20 oC

Čistost

Metan

Ne več kot 0,15 % v/v

Etan

Ne več kot 1,5 % v/v

Izobutan

Ne več kot 2,0 % v/v

n-Butan

Ne več kot 1,0 % v/v

1,3-butadien

Ne več kot 0,1 % v/v

Vlažnost

Ne več kot 0,005 %

E 948 KISIK

| Definicija | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Kisik |
| Einecs | 231–956–9 |
| Kemijska formula | O2 |
| Molekulska masa | 32 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kakor 0,05 % |
| Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan | Ne več kakor 100 ml/l |

Definicija

Kemijsko ime

Kisik

Einecs

231–956–9

Kemijska formula

O2

Molekulska masa

32

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Brezbarven, nevnetljiv plin, brez vonja

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,05 %

Metan in drugi ogljikovodiki, računani na metan

Ne več kakor 100 ml/l

E 949 HIDROGEN (VODIK)

| Opredelitev | |
| --- | --- |
| Kemijsko ime | Hidrogen |
| Einecs | 215–605–7 |
| Kemijska formula | H2 |
| Molekulska masa | 2 |
| Vsebnost | Ne manj kot 99,9 % |
| Opis | Brezbarvni, lahko vnetljiv plin brez vonja |
| Čistost | |
| Voda | Ne več kot 0,005 % v/v |
| Kisik | Ne več kot 0,001 % v/v |
| Dušik | Ne več kot 0,75 % v/v |

Opredelitev

Kemijsko ime

Hidrogen

Einecs

215–605–7

Kemijska formula

H2

Molekulska masa

2

Vsebnost

Ne manj kot 99,9 %

Opis

Brezbarvni, lahko vnetljiv plin brez vonja

Čistost

Voda

Ne več kot 0,005 % v/v

Kisik

Ne več kot 0,001 % v/v

Dušik

Ne več kot 0,75 % v/v

E 950 ACESULFAM–K

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 951 ASPARTAM

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 953 IZOMALT

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanja določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 957 TAUMATIN

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 959 NEOHESPERIDIN DIHIDROHALKON

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 965 (i) MALTITOL

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 965 (ii) MALTITOL SIRUP

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 966 LAKTITOL

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistosti, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

967 KSILITOL

Za ta aditiv veljajo enaka merila čistost, kot so zanj določena v Prilogi I k Direktivi 2008/60/ES.

E 999 EKSTRAKT KVILAJE

| Sopomenke | Ekstrakt saponinov iz lubja; ekstrakt lubja kvilaje, ekstrakt lubja paname, ekstrakt lubja murilla, ekstrakt lubja chine |
| --- | --- |
| Definicija | Ekstrakt kvilaje dobimo z vodno ekstrakcijo iz drevesa Qiuillai saponaria Molina ali drugih vrst rastlin Quillaie iz družin Rosaceae. Vsebuje številne triterpenoidne saponine, sestavljene iz glikozidov kvilajske kisline. Zraven so še nekatere vrste sladkorja, denimo glukoza, galaktoza, arabinoza, ksiloza in ramnoza, ter tanin, kalcijev oksalat in druge manj pomembne sestavine. |
| Opis | Ekstrakt kvilaje v prahu je svetlorjav z rožnim odtenkom. Na voljo je tudi kot vodna raztopina |
| Identifikacija | |
| A. | pH 2,5-odstotne raztopine |

Sopomenke

Ekstrakt saponinov iz lubja; ekstrakt lubja kvilaje, ekstrakt lubja paname, ekstrakt lubja murilla, ekstrakt lubja chine

Definicija

Ekstrakt kvilaje dobimo z vodno ekstrakcijo iz drevesa Qiuillai saponaria Molina ali drugih vrst rastlin Quillaie iz družin Rosaceae. Vsebuje številne triterpenoidne saponine, sestavljene iz glikozidov kvilajske kisline. Zraven so še nekatere vrste sladkorja, denimo glukoza, galaktoza, arabinoza, ksiloza in ramnoza, ter tanin, kalcijev oksalat in druge manj pomembne sestavine.

Opis

Ekstrakt kvilaje v prahu je svetlorjav z rožnim odtenkom. Na voljo je tudi kot vodna raztopina

Identifikacija

A.

pH 2,5-odstotne raztopine

Med 4,5 in 5,5

Čistost

Voda

Ne več kakor 6,0 % (metoda Karl Fischer) (samo za prah)

Arzen

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

E 1103 INVERTAZA

| Definicija | Invertazo proizvaja Saccharomyces cerevisiae |
| --- | --- |
| Sistematsko ime | B-D-fruktofuranozid fruktohidrolaza |
| Enzyme Commission No | EC 3.2.1.26 |
| Einecs | 232–615–7 |
| Čistost | |
| Arzen | Ne več kakor 3 mg/kg |
| Svinec | Ne več kakor 5 mg/kg |
| Kadmij | Ne več kakor 0,5 mg/kg |
| Skupno število bakterij | Ne več kakor 50 000/g |
| Salmonella spp. | V 25 g invertaze je ne sme biti |
| Koliformne bakterije | Ne več kakor 30/g |
| E. coli | V 25 g invertaze je ne sme biti |

Definicija

Invertazo proizvaja Saccharomyces cerevisiae

Sistematsko ime

B-D-fruktofuranozid fruktohidrolaza

Enzyme Commission No

EC 3.2.1.26

Einecs

232–615–7

Čistost

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Kadmij

Ne več kakor 0,5 mg/kg

Skupno število bakterij

Ne več kakor 50 000/g

Salmonella spp.

V 25 g invertaze je ne sme biti

Koliformne bakterije

Ne več kakor 30/g

E. coli

V 25 g invertaze je ne sme biti

E 1105 LISOZIM

| Sopomenke | Lisozim hidroklorid |
| --- | --- |
| Muramidase |
| Definicija | Lisozim je linearni polipeptid, ki ga pridobivamo iz beljaka kokošjih jajc, sestavljen iz 129 aminokislin. Je encimsko aktiven in rad hidrolizira β(1-4) vezi med N-acetilmuramsko kislino in N-acetilglukozaminom v vrhnjih membranah bakterij, zlasti grampozitivnih mikroorganizmov. Običajno ga pridobivamo kot hidroklorid |
| Kemijsko ime | Enzyme Commission (EC) št. 3.2.1.17 |
| Einecs | 232-620-4 |
| Molekulska masa | Okoli 14 000 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 950 mg/g, računano na suho snov |
| Opis | Bel prah, brez vonja, rahlo sladkega okusa |
| Identifikacija | |
| A. | Izoelektrična točka 10,7 |

Sopomenke

Lisozim hidroklorid

Muramidase

Definicija

Lisozim je linearni polipeptid, ki ga pridobivamo iz beljaka kokošjih jajc, sestavljen iz 129 aminokislin. Je encimsko aktiven in rad hidrolizira β(1-4) vezi med N-acetilmuramsko kislino in N-acetilglukozaminom v vrhnjih membranah bakterij, zlasti grampozitivnih mikroorganizmov. Običajno ga pridobivamo kot hidroklorid

Kemijsko ime

Enzyme Commission (EC) št. 3.2.1.17

Einecs

232-620-4

Molekulska masa

Okoli 14 000

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 950 mg/g, računano na suho snov

Opis

Bel prah, brez vonja, rahlo sladkega okusa

Identifikacija

A.

Izoelektrična točka 10,7

| B. | pH 2- % vodne raztopine med 3,0 in 3,6 |
| --- | --- |

B.

pH 2- % vodne raztopine med 3,0 in 3,6

| C. | Absorpcijski maksimum vodne raztopine (25 mg/100 ml) je pri 281 nm, minimum pa pri 252 nm |
| --- | --- |

C.

Absorpcijski maksimum vodne raztopine (25 mg/100 ml) je pri 281 nm, minimum pa pri 252 nm

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 6,0 % (metoda Karl Fischer) (samo prah)

Ostanek po žarjenju

Ne več kakor 1,5 %

Dušik

Ne manj kakor 16,8 % in ne več kakor 17, 8 %

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 1 mg/kg

Težke kovine (kot Pb)

Ne več kakor 10 mg/kg

Mikrobiološka merila

Skupno število bakterij

Ne več kakor 5 × 104 col/g

Salmonellae

V 25 g je ni

Staphylococcus aureus

V 1 g je ni

Eschrichia coli

V 1 g je ni

E 1200 POLIDEKSTROZA

| Sopomenke | Modificirane polidekstroze |
| --- | --- |
| Definicija | Naključno vezani glukozni polimeri z nekaterimi končnimi skupinami sorbitola in s citronsko kislino ali ostanki fosforne kisline, vezanimi na polimere z mono- ali diestrskimi vezmi. Pridobivamo jih s taljenjem in kondenzacijo sestavin in so sestavljeni iz približno 90 delov D-glukoze, 10 delov sorbitola in 1 dela citronske kisline ali 0,1 dela fosforne kisline. 1,6-glukozidna povezava prevladuje v polimerih, so pa tudi druge vezave. Produkti vsebujejo majhno količino proste glukoze, sorbitola, levoglukozana (1,6-anhidro-D-glukoza) in citronske kisline, ki jo lahko nevtraliziramo s katero koli bazo in/ali razbarvamo in deioniziramo za nadaljnje rafiniranje. Produkte je mogoče tudi delno hidrogenirati s katalizatorjem raneyjevim nikljem, da zmanjšamo ostanke glukoze. Polidekstroza-N je nevtralizirana polidekstroza |
| Vsebnost | Ne manj kakor 90 % polimera, računano na suho snov in snov brez pepela |
| Opis | Bela do svetlo rdečerjava trdna snov. Polidekstroze se raztapljajo v vodi in dajejo bistro, brezbarvno do slamnato rumeno obarvano raztopino |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivni reakciji na sladkor in na reducirajoči sladkor |

Sopomenke

Modificirane polidekstroze

Definicija

Naključno vezani glukozni polimeri z nekaterimi končnimi skupinami sorbitola in s citronsko kislino ali ostanki fosforne kisline, vezanimi na polimere z mono- ali diestrskimi vezmi. Pridobivamo jih s taljenjem in kondenzacijo sestavin in so sestavljeni iz približno 90 delov D-glukoze, 10 delov sorbitola in 1 dela citronske kisline ali 0,1 dela fosforne kisline. 1,6-glukozidna povezava prevladuje v polimerih, so pa tudi druge vezave. Produkti vsebujejo majhno količino proste glukoze, sorbitola, levoglukozana (1,6-anhidro-D-glukoza) in citronske kisline, ki jo lahko nevtraliziramo s katero koli bazo in/ali razbarvamo in deioniziramo za nadaljnje rafiniranje. Produkte je mogoče tudi delno hidrogenirati s katalizatorjem raneyjevim nikljem, da zmanjšamo ostanke glukoze. Polidekstroza-N je nevtralizirana polidekstroza

Vsebnost

Ne manj kakor 90 % polimera, računano na suho snov in snov brez pepela

Opis

Bela do svetlo rdečerjava trdna snov. Polidekstroze se raztapljajo v vodi in dajejo bistro, brezbarvno do slamnato rumeno obarvano raztopino

Identifikacija

A.

Pozitivni reakciji na sladkor in na reducirajoči sladkor

| B. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 10 % raztopine

Med 2,5 in 7,0 za polidekstrozo

Med 5,0 in 6,0 za polidektrozo-N

Čistost

Voda

Ne več kakor 4,0 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,3 % (polidekstroza)

Ne več kakor 2,0 % (polidekstroza-N)

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg za hidrogenirane polidekstroze

1,6-anhidro-D-glukoza

Ne več kakor 4,0 % na suho snov in na snov brez pepela

Glukoza in sorbitol

Ne več kakor 6,0 % na suho snov in na snov brez pepela; glukozo in sorbitol določimo ločeno

Maksimalna molekulska masa

Negativni preskus na polimere z molsko maso, večjo od 22 000

5-hidroksimetilfurfural

Ne več kakor 0,1 % (polidekstroza)

Ne več kakor 0,05 % (polidekstroza-N)

Svinec

Ne več kakor 0,5 mg/kg

E 1201 POLIVINILPIROLIDON

| Sopomenke | Povidon |
| --- | --- |
| PVP |
| Topen polivinilpirolidon |
| Opredelitev | |
| Kemijsko ime | Polivinilpirolidon, poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen] |
| Kemijska formula | (C6H9NO)n |
| Molekulska masa | Ne manj kot 25 000 |
| Vsebnost | Ne manj kot 11,5 % in ne več kot 12,8 % dušika (N), računano na suho snov |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Povidon

PVP

Topen polivinilpirolidon

Opredelitev

Kemijsko ime

Polivinilpirolidon, poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen]

Kemijska formula

(C6H9NO)n

Molekulska masa

Ne manj kot 25 000

Vsebnost

Ne manj kot 11,5 % in ne več kot 12,8 % dušika (N), računano na suho snov

Opis

Bel ali skoraj bel prah

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Topen v vodi in etanolu. Netopen v etru

| B. | pH 5 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 5 % raztopine

Med 3,0 in 7,0

Čistost

Voda

Ne več kot 5 % (Karl Fischer)

Pepel skupaj

Ne več kot 0,1 %

Aldehid

Ne več kot 500 mg/kg (kot acetaldehid)

Prost N-vinilpirolidon

Ne več kot 10 mg/kg

Hidrazin

Ne več kot 1 mg/kg

Svinec

Ne več kot 5 mg/kg

E 1202 POLIVINILPOLIPIROLIDON

| Sopomenke | Krospovidon |
| --- | --- |
| Zamrežen polividon |
| Netopen polivinilpolipirolidon |
| Opredelitev | Polivinilpolipirolidon je poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen], naključno zamrežen. Pridobiva se s polimerizacijo N-vinil-2-pirolidona ob prisotnosti kavstičnega katalizatorja ali N, N'-divinil-imidazolidona. Zaradi netopnosti v vseh običajnih topilih molekulske mase ni mogoče analizno določiti |
| Kemijsko ime | Polivinilpirolidon, poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen] |
| Kemijska formula | (C6H9NO)n |
| Vsebnost | Ne manj kot 11 % in ne več kot 12,8 % dušika, računano na suho snov |
| Opis | Bel, higroskopski prah z rahlim, ne neprijetnim vonjem |
| Kvalitativna določitev | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Krospovidon

Zamrežen polividon

Netopen polivinilpolipirolidon

Opredelitev

Polivinilpolipirolidon je poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen], naključno zamrežen. Pridobiva se s polimerizacijo N-vinil-2-pirolidona ob prisotnosti kavstičnega katalizatorja ali N, N'-divinil-imidazolidona. Zaradi netopnosti v vseh običajnih topilih molekulske mase ni mogoče analizno določiti

Kemijsko ime

Polivinilpirolidon, poli-[1-(2-okso-1-pirolidinil)-etilen]

Kemijska formula

(C6H9NO)n

Vsebnost

Ne manj kot 11 % in ne več kot 12,8 % dušika, računano na suho snov

Opis

Bel, higroskopski prah z rahlim, ne neprijetnim vonjem

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Netopen v vodi, etanolu in etru

| B. | pH 1 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 1 % raztopine

Med 5,0 in 8,0

Čistost

Voda

Ne več kot 6 % (Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kot 0,4 %

Vodotopna snov

Ne več kot 1 %

Prost N-vinilpirolidon

Ne več kot 10 mg/kg

Prost N, N'-divinil-imidazolidon

Ne več kot 2 mg/kg

Svinec

Ne več kot 5 mg/kg

E 1204 POLULAN

| Opredelitev | Linearni nevtralni glukan, sestavljen večinoma iz enot maltotrioze, povezanih z -1,6 glikozidnimi vezmi. Nastane pri fermentaciji hidroliziranega škroba, ki je namenjen za prehrano, z vrsto Aureobasidium pullulans, ki ne proizvaja toksinov. Po fermentaciji se glivične celice odstranijo z mikrofiltracijo, filtrat se toplotno sterilizira, pigmenti in druge nečistoče pa se odstranijo z adsorpcijo in ionsko izmenjevalno kromatografijo |
| --- | --- |
| Einecs | 232-945-1 |
| Kemijska formula | (C6H10O5)x |
| Vsebnost | Ne manj kakor 90 % glukana, računano na suho snov |
| Opis | Bel do sivobel prah brez vonja |
| Določitev | |
| A. | Topnost |

Opredelitev

Linearni nevtralni glukan, sestavljen večinoma iz enot maltotrioze, povezanih z -1,6 glikozidnimi vezmi. Nastane pri fermentaciji hidroliziranega škroba, ki je namenjen za prehrano, z vrsto Aureobasidium pullulans, ki ne proizvaja toksinov. Po fermentaciji se glivične celice odstranijo z mikrofiltracijo, filtrat se toplotno sterilizira, pigmenti in druge nečistoče pa se odstranijo z adsorpcijo in ionsko izmenjevalno kromatografijo

Einecs

232-945-1

Kemijska formula

(C6H10O5)x

Vsebnost

Ne manj kakor 90 % glukana, računano na suho snov

Opis

Bel do sivobel prah brez vonja

Določitev

A.

Topnost

Topen v vodi, praktično netopen v etanolu.

| B. | pH 10 % raztopine |
| --- | --- |

B.

pH 10 % raztopine

5,0–7,0

| C. | Obarjanje s poletilen glikolom 600 |
| --- | --- |

C.

Obarjanje s poletilen glikolom 600

Dodajte 2 ml polietilen glikola 600 v 10 ml 2 % vodne raztopine pululana. Nastane bela oborina.

| D. | Depolimer- izacija s polulanozo |
| --- | --- |

D.

Depolimer- izacija s polulanozo

Pripravite dve epruveti, vsaka naj vsebuje 10 ml 10 % raztopine pululana. Dodajte 0,1 ml raztopine pululanaze z aktivnostjo 10 enot/g v eno epruveto, v drugo pa 0,1 ml vode. Po inkubaciji pri približno 25 oC za 20 minut je viskoznost raztopine, ki se ji je dodala pululanaza, vidno manjša kakor raztopina brez dodane pululanaze.

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 6 % (90 oC, tlak ne več kakor 50 mm Hg, 6 ur)

Mono-, di- in oligosaharidi

Ne več kakor 10 % izraženo kot glukoza

Viskoznost

100–180 mm2/s (10 % m/m vodna raztopina pri 30 oC)

Svinec

Ne več kot 1 mg/kg

Kvasovke in plesni

Ne več kakor 100 kolonij na gram

Koliformne bakterije

V 25 g jih ni, negativno

Salmonella

V 25 g jih ni, negativno

E 1404 OKSIDIRANI ŠKROB

| Definicija | Oksidirani škrob je škrob, ki ga obdelujemo z natrijevim hipokloritom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Oksidirani škrob je škrob, ki ga obdelujemo z natrijevim hipokloritom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane za brezvodno snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 % za druge vrste škroba

Karboksilne skupine

Ne več kakor 1,1 %

veplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1410 MONOŠKROBNI FOSFAT

| Definicija | Monoškrobni fosfat je škrob, zaestren z ortofosforno kislino ali z natrijevim oz. kalijevim ortofosfatom ali natrijevim tripolifosfatom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Monoškrobni fosfat je škrob, zaestren z ortofosforno kislino ali z natrijevim oz. kalijevim ortofosfatom ali natrijevim tripolifosfatom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 % za druge vrste škroba

Rezidualni fosfat

Ne več kakor 0,5 % (kot P) za pšenični ali krompirjev škrob

Ne več kakor 0,4 % (kot P) za druge vrste škroba

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1412 DIŠKROBOV FOSFAT

| Definicija | Diškrobov fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Diškrobov fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Rezidualni fosfat

Ne več kakor 0,5 % (kot P) za pšenični ali krompirjev škrob

Ne več kakor 0,4 % (kot P) za druge vrste škroba

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1413 FOSFATIRANI DIŠKROBNI FOSFAT

| Definicija | Fosfatirani diškrobni fosfat je kombinirano obdelani škrob, kakor je opisano za monoškrobni fosfat in za diškrobni fosfat |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Fosfatirani diškrobni fosfat je kombinirano obdelani škrob, kakor je opisano za monoškrobni fosfat in za diškrobni fosfat

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Rezidualni fosfat

Ne več kakor 0,5 % (kot P) za pšenični ali krompirjev škrob

Ne več kakor 0,4 % (kot P) za druge vrste škroba

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1414 ACETILIRANI DIŠKROBNI FOSFAT

| Definicija | Acetilirani diškrobni fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom in zaestren z acetanhidridom ali vinilacetatom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Acetilirani diškrobni fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom in zaestren z acetanhidridom ali vinilacetatom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Acetilne skupine

Ne več kakor 2,5 %

Rezidualni fosfat

Ne več kakor 0,14 % (kot P) za pšenični ali krompirjev škrob

Ne več kakor 0,04 % (kot P) za druge vrste škroba

Vinilacetat

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1420 ACETILIRANI ŠKROB

| Sopomenke | Škrob acetat |
| --- | --- |
| Definicija | Acetilirani škrob je škrob, zaestren z acetanhidridom ali vinilacetatom |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Sopomenke

Škrob acetat

Definicija

Acetilirani škrob je škrob, zaestren z acetanhidridom ali vinilacetatom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Acetilne skupine

Ne več kakor 2,5 %

Vinilacetat

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1422 ACETILIRANI DIŠKROBNI ADIPAT

| Definicija | Acetilirani diškrobni adipat je škrob, zamrežen z anhidridom adipinske kisline in zaestren z acetanhidridom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Acetilirani diškrobni adipat je škrob, zamrežen z anhidridom adipinske kisline in zaestren z acetanhidridom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Acetilne skupine

Ne več kakor 2,5 %

Adipinske skupine

Ne več kakor 0,135 %

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1440 HIDROKSIPROPILNI ŠKROB

| Definicija | Hidroksipropilni škrob je škrob, zaestren s propilenoksidom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Hidroksipropilni škrob je škrob, zaestren s propilenoksidom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Hidroksipropilne skupine

Ne več kakor 7,0 %

Propilen klorhidrin

Ne več kakor 1 mg/kg

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1442 HIDROKSIPROPIL DIŠKROBNI FOSFAT

| Definicija | Hidroksipropil diškrobni fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom in zaestren s propilenoksidom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Hidroksipropil diškrobni fosfat je škrob, zamrežen z natrijevim trimetafosfatom ali fosforjevim oksikloridom in zaestren s propilenoksidom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Hidroksipropilne skupine

Ne več kakor 7,0 %

Rezidualni fosfat

Ne več kakor 0,14 % (kot P) za pšenični ali krompirjev škrob

Ne več kakor 0,04 % (kot P) za druge vrste škroba

Propilen klorhidrin

Ne več kakor 1 mg/kg

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1450 ŠKROBOV NATRIJEV OKTENILSUKCINAT

| Sopomenke | SSOS |
| --- | --- |
| Definicija | Škrobov natrijev oktenilsukcinat je škrob, zaestren z oktenilsukcin anhidridom |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Sopomenke

SSOS

Definicija

Škrobov natrijev oktenilsukcinat je škrob, zaestren z oktenilsukcin anhidridom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Oktenilsukcinilne skupine

Ne več kakor 3 %

Ostanek oktenilsukcinske kisline

Ne več kakor 0,3 %

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1451 ACETILIRANI OKSIDIRANI ŠKROB

| Definicija | Acetilirani oksidirani škrob je škrob, obdelan z natrijevim hipokloritom in nato zaestren z acetanhidridom |
| --- | --- |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Identifikacija | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Definicija

Acetilirani oksidirani škrob je škrob, obdelan z natrijevim hipokloritom in nato zaestren z acetanhidridom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca oziroma (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Identifikacija

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti razen „izguba pri sušenju“ so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15,0 % za žitni škrob

Ne več kakor 21,0 % za krompirjev škrob

Ne več kakor 18,0 za druge vrste škroba

Karboksilne skupine

Ne več kakor 1,3 %

Acetilne skupine

Ne več kakor 2,5 %

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

E 1452 ŠKROBNI ALUMINIJEV OKTENIL SUKCINAT

| Sopomenke | SAOS |
| --- | --- |
| Opredelitev | Aluminijev oktenil sukcinat škroba je škrob, zaestren z oktenil sukcin anhidridom in obdelan z aluminijevim sulfatom |
| Opis | Bel ali skoraj bel prah ali zrnca ali (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci |
| Določitev | |
| A. | Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom |

Sopomenke

SAOS

Opredelitev

Aluminijev oktenil sukcinat škroba je škrob, zaestren z oktenil sukcin anhidridom in obdelan z aluminijevim sulfatom

Opis

Bel ali skoraj bel prah ali zrnca ali (če je preželatiniran) kosmiči, amorfni prah ali grobi delci

Določitev

A.

Če ni preželatiniran: z mikroskopskim pregledom

| B. | Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva) |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija obarvanja z jodom (temnomodra do svetlordeča barva)

Čistost (vse vrednosti, razen izguba pri sušenju, so podane na suho snov)

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 21,0 %

Oktenilsukcinilne skupine

Ne več kakor 3 %

Ostanek oktenilsukcinske kisline

Ne več kakor 0,3 %

Žveplov dioksid

Ne več kakor 50 mg/kg za modificirani žitni škrob

Ne več kakor 10 mg/kg za druge vrste modificiranega škroba, če ni navedeno drugače

Arzen

Ne več kakor 1 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg

Živo srebro

Ne več kakor 0,1 mg/kg

Aluminij

Ne več kakor 0,3 %

E 1505 TRIETIL CITRAT

| Sopomenke | Etil citrat |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Trietil-2-hidroksipropan-1,2,3-trikarboksilat |
| Einecs | 201–070–7 |
| Kemijska formula | C12H20O7 |
| Molekulska masa | 276,29 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,0 % |
| Opis | Skoraj brezbarvna oljnata tekočina, brez vonja |
| Identifikacija | |
| A. | Specifična masa |

Sopomenke

Etil citrat

Definicija

Kemijsko ime

Trietil-2-hidroksipropan-1,2,3-trikarboksilat

Einecs

201–070–7

Kemijska formula

C12H20O7

Molekulska masa

276,29

Vsebnost

Ne manj kakor 99,0 %

Opis

Skoraj brezbarvna oljnata tekočina, brez vonja

Identifikacija

A.

Specifična masa

(d25
  25): 1,135-1,139

| B. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

B.

Indeks refrakcije

[n]D
  20: 1,439-1,441

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,25 % (metoda Karl Fischer)

Kislost

Ne več kakor 0,02 % (kot citronska kislina)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 1517 GLICERIL DIACETAT

| Sopomenke | Diacetin |
| --- | --- |
| Opredelitev | Gliceril diacetat je sestavljen predvsem iz zmesi 1,2- in 1,3-diacetatov glicerola, z manjšimi količinami mono- in triestrov. |
| Kemijska imena | Gliceril diacetat |
| 1,2,3-propantriol diacetat |
| Kemijska formula | C7H12O5 |
| Molekulska masa | 176,17 |
| Vsebnost | Najmanj 94,0 % |
| Opis | Bistra, brezbarvna, higroskopična, nekoliko oljnata tekočina z rahlim vonjem po maščobi |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Diacetin

Opredelitev

Gliceril diacetat je sestavljen predvsem iz zmesi 1,2- in 1,3-diacetatov glicerola, z manjšimi količinami mono- in triestrov.

Kemijska imena

Gliceril diacetat

1,2,3-propantriol diacetat

Kemijska formula

C7H12O5

Molekulska masa

176,17

Vsebnost

Najmanj 94,0 %

Opis

Bistra, brezbarvna, higroskopična, nekoliko oljnata tekočina z rahlim vonjem po maščobi

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi. Meša se z etanolom

| B. | Pozitivna reakcija na glicerol in acetat |
| --- | --- |

B.

Pozitivna reakcija na glicerol in acetat

| C. | Specifična masa |
| --- | --- |

C.

Specifična masa

d20
  20: 1,175–1,195

| D. | Območje vrelišča |
| --- | --- |

D.

Območje vrelišča

Med 259 in 261 oC

Čistost

Skupni pepel

Največ 0,02 %

Kislost:

Največ 0,4 % (kot ocetna kislina)

Arzen

Največ 3 mg/kg

Svinec

Največ 5 mg/kg

E 1518 GLICERIL TRIACETAT

| Sopomenke | Triacetin |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | Gliceril triacetat |
| Einecs | 203–051–9 |
| Kemijska formula | C9H14O6 |
| Molekulska masa | 218,21 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Brezbarvna, nekoliko oljnata tekočina, rahlega vonja po maščobi |
| Identifikacija | |
| A. | Pozitivne reakcije na acetat in na glicerol |

Sopomenke

Triacetin

Definicija

Kemijsko ime

Gliceril triacetat

Einecs

203–051–9

Kemijska formula

C9H14O6

Molekulska masa

218,21

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Brezbarvna, nekoliko oljnata tekočina, rahlega vonja po maščobi

Identifikacija

A.

Pozitivne reakcije na acetat in na glicerol

| B. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

B.

Indeks refrakcije

Med 1,429 in 1,431 pri 25 oC

| C. | Specifična masa (25 oC/25 oC) |
| --- | --- |

C.

Specifična masa (25 oC/25 oC)

Med 1,154 in 1,158

| D. | Območje vrelišča |
| --- | --- |

D.

Območje vrelišča

Med 258 oC in 270 oC

Čistost

Voda

Ne več kakor 0,02 % (metoda Karl Fischer)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,02 % (kot citronska kislina)

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 1519 BENZILNI ALKOHOL

| Sopomenke | Fenilkarbinol |
| --- | --- |
| Fenilmethil alkohol |
| Benzenmetanol |
| Alfa-hidroksitoluen |
| Opredelitev | |
| Kemijska imena | Benzilni alkohol |
| Fenilmetanol |
| Kemijska formula | C7H8O |
| Molekulska masa | 108,14 |
| Vsebnost | Najmanj 98,0 % |
| Opis | Brezbarvna, bistra tekočina z rahlim aromatičnim vonjem |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Fenilkarbinol

Fenilmethil alkohol

Benzenmetanol

Alfa-hidroksitoluen

Opredelitev

Kemijska imena

Benzilni alkohol

Fenilmetanol

Kemijska formula

C7H8O

Molekulska masa

108,14

Vsebnost

Najmanj 98,0 %

Opis

Brezbarvna, bistra tekočina z rahlim aromatičnim vonjem

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu in etru

| B. | Refrakcijski indeks |
| --- | --- |

B.

Refrakcijski indeks

[n]D20: 1,538–1,541

| C. | Specifična masa |
| --- | --- |

C.

Specifična masa

d25
  25: 1,042–1,047

| D. | Pozitivna reakcija na perokside |
| --- | --- |

D.

Pozitivna reakcija na perokside

Čistost

Območje destilacije

Najmanj 95 % v/v, destilira med 202 in 208 oC

Kislinsko število

Največ 0,5

Aldehidi

Največ 0,2 v/v (kot benzaldehid)

Svinec

Največ 5 mg/kg

E 1520 PROPILEN GLIKOL

| Sopomenke | Propan-1,2-diol |
| --- | --- |
| Definicija | |
| Kemijsko ime | 1,2-dihidroksipropan |
| Einecs | 200–338–0 |
| Kemijska formula | C3H8O2 |
| Molekulska masa | 76,10 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov |
| Opis | Bistra, brezbarvna, higroskopska, viskozna tekočina |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

Propan-1,2-diol

Definicija

Kemijsko ime

1,2-dihidroksipropan

Einecs

200–338–0

Kemijska formula

C3H8O2

Molekulska masa

76,10

Vsebnost

Ne manj kakor 99,5 %, računano na suho snov

Opis

Bistra, brezbarvna, higroskopska, viskozna tekočina

Identifikacija

A.

Topnost

Topen v vodi, etanolu in acetonu

| B. | Specifična masa |
| --- | --- |

B.

Specifična masa

(d20
  20): 1,035–1,040

| C. | Indeks refrakcije |
| --- | --- |

C.

Indeks refrakcije

[n]20D: 1,431–1,433

Čistost

Območje destilacije

99 % v/v destilira med 185 oC–189 oC

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,07 %

Voda

Ne več kakor 1,0 % (metoda Karl Fischer)

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

E 1521 POLIETILEN GLIKOL 6000

| Sopomenke | PEG 6000 |
| --- | --- |
| Makrogol 6000 |
| Definicija | Polietilen glikol 6000 je mešanica polimerov s splošno formulo H–(OCH2–CH)–OH, kar ustreza povprečni relativni molski masi približno 6 000 |
| Kemijska formula | (C2H4O)n H2O (n = število enot etilen oksida, ki odgovarja molekulski teži 6 000, približno 140) |
| Molekulska masa | 5 600 –7 000 |
| Vsebnost | Ne manj kakor 90,0 % in ne več kakor 110,0 % |
| Opis | Bela ali skoraj bela trdna snov voščenega oz. parafinskega videza |
| Identifikacija | |
| A. | Topnost |

Sopomenke

PEG 6000

Makrogol 6000

Definicija

Polietilen glikol 6000 je mešanica polimerov s splošno formulo H–(OCH2–CH)–OH, kar ustreza povprečni relativni molski masi približno 6 000

Kemijska formula

(C2H4O)n H2O (n = število enot etilen oksida, ki odgovarja molekulski teži 6 000, približno 140)

Molekulska masa

5 600 –7 000

Vsebnost

Ne manj kakor 90,0 % in ne več kakor 110,0 %

Opis

Bela ali skoraj bela trdna snov voščenega oz. parafinskega videza

Identifikacija

A.

Topnost

Dobro topen v vodi in v metilen kloridu Praktično netopen v alkoholu, etru ter v maščobnih in mineralnih oljih

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 55 oC in 61 oC

Čistost

Viskoznost

Med 0,220 in 0,275 kgm-1s-1 pri 20 oC

Hidroksilna vrednost

Med 16 in 22

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 %

Etilen oksid

Ne več kakor 0,2 mg/kg

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 5 mg/kg

---

(1)  UL L 226, 22.9.1995, p. 1.

(2)  Škrob TS: 0,5 g škroba (krompirjevega škroba, koruznega škroba) zmešamo s 5 ml vode v pasto in med stalnim mešanjem dodajamo vodo, da dobimo volumen 100 ml. Vremo nekaj minut in pustimo, da se ohladi, nato filtriramo. Škrob mora biti sveže pripravljen.

(3)  Kobaltov klorid TSC: približno 65g kobaltovega klorida CoCl2·6H2O raztopimo v zadostni količini zmesi 25 ml klorovodikove kisline in 975 ml vode, da dobimo skupni volumen 1 l. Natančno 5 ml te raztopine prenesemo v bučko z okroglim dnom, ki vsebuje 250 ml raztopine joda, dodamo 5 ml 3 % vodikovega peroksida, nato 15 ml 20 % raztopine natrijevega hidroksida. Vtremo 10 minut in pustimo, da se ohladi, dodamo 2 g kalijevega jodida in 20 ml 25 % žveplene kisline. Ko se oborina v celoti raztopi, sproščeni jod titriramo z natrijevim tiosulfatom (0,1 N) v prisotnosti škroba TS (). 1 ml natrijevega tiosulfata (0,1 N) ustreza 23,80 mg CoCl2·6H2O. Končni volumen raztopine uravnamo z dodatkom zadostne količine raztopine klorovodikove kisline/vode, da dobimo raztopino, ki vsebuje 59,5 mg CoCl2·6H2O na ml.

(4)  Feriklorid TSC: približno 55 g feriklorida raztopimo v zadostni količini zmesi 25 ml klorovodikove kisline in 975 ml vode, da dobimo skupen volumen 1 l. V bučko z okroglim dnom, ki vsebuje 250 ml raztopine joda, prenesemo 10 ml te raztopine, dodamo 15 ml vode in 3 g kalijevega jodida; zmes pustimo stati 15 minut. Razredčimo jo s 100 ml vode in sproščeni jod titriramo z natrijevim tiofosfatom (0,1 N) v prisotnosti škroba TS (). 1 ml natrijevega tiosulfata (0,1 N) ustreza 27,03 mg FeCl3.6H20. Končni volumen raztopine uravnamo z dodatkom ustrezne količine zmesi klorovodikove kisline/vode, da dobimo raztopino, ki vsebuje 45,0 mg FeCl3.6H20 na ml.

(5)  Bakrov sulfat TSC: približno 65 g bakrovega sulfata CuSO4.5H20 raztopimo v zadostni količini zmesi 25 ml klorovodikove kisline in 975 ml vode, da dobimo skupen volumen 1 l. V bučko z okroglim dnom, ki vsebuje 250 ml raztopine joda, prenesemo 10 ml te raztopine, dodamo 40 ml vode, 4 ml ocetne kisline in 3 g kalijevega jodida. Sproščeni jod titriramo z natrijevim tiosulfatom (0,1 N) v prisotnosti škroba TS (). 1 ml natrijevega tiosulfata (0,1 N) ustreza 24,97 mg CuSO4.5H20. Končni volumen raztopine uravnamo z dodatkom zadostne količine zmesi klorovodikove kisline/vode, da dobimo raztopino, ki vsebuje 62,4 mg CuSO4.5H20 na ml.

(6)  Kadar ima oznako „za prehranske namene“, se nitrit lahko prodaja samo v zmesi s soljo ali nadomestkom soli.

(7)  Kadar ima oznako „za prehranske namene“, se nitrit lahko prodaja samo v zmesi s soljo ali nadomestkom soli.

(8)  UL L 158, 18.6.2008, str. 17.

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva z njenimi zaporednimi spremembami

(iz člena 2)

| Direktiva Komisije 96/77/ES | Direktiva Komisije 98/86/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 96/77/ES

Direktiva Komisije 98/86/ES

| | Direktiva Komisije 2000/63/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2000/63/ES

| | Direktiva Komisije 2001/30/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2001/30/ES

| | Direktiva Komisije 2002/82/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2002/82/ES

| | Direktiva Komisije 2003/95/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2003/95/ES

| | Direktiva Komisije 2004/45/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2004/45/ES

| | Direktiva Komisije 2006/129/ES |
| --- | --- |

Direktiva Komisije 2006/129/ES

(UL L 339, 30.12.1996, str. 1)

| | (UL L 334, 9.12.1998, str. 1) |
| --- | --- |

(UL L 334, 9.12.1998, str. 1)

| | (UL L 277, 30.10.2000, str. 1) |
| --- | --- |

(UL L 277, 30.10.2000, str. 1)

| | (UL L 146, 31.5.2001, str. 1) |
| --- | --- |

(UL L 146, 31.5.2001, str. 1)

| | (UL L 292, 28.10.2002, str. 1) |
| --- | --- |

(UL L 292, 28.10.2002, str. 1)

| | (UL L 283, 31.10.2003, str. 71) |
| --- | --- |

(UL L 283, 31.10.2003, str. 71)

| | (UL L 113, 20.4.2004, str. 19) |
| --- | --- |

(UL L 113, 20.4.2004, str. 19)

| | (UL L 346, 9.12.2006, str. 15) |
| --- | --- |

(UL L 346, 9.12.2006, str. 15)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 2)

| Direktiva | Roki za prenos
  Datum začetka uporabe |
| --- | --- |
| 96/77/ES | 1. julij 1997 (1) |
| 98/86/ES | 1. julij 1999 (2) |
| 2000/63/ES | 31. marec 2001 (3) |
| 2001/30/ES | 1. junij 2002 (4) |
| 2002/82/ES | 31. avgust 2003 |
| 2003/95/ES | 1. november 2004 (5) |
| 2004/45/ES | 1. april 2005 (6) |
| 2006/129/ES | 15. februar 2008 |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

96/77/ES

1. julij 1997 (1)

98/86/ES

1. julij 1999 (2)

2000/63/ES

31. marec 2001 (3)

2001/30/ES

1. junij 2002 (4)

2002/82/ES

31. avgust 2003

2003/95/ES

1. november 2004 (5)

2004/45/ES

1. april 2005 (6)

2006/129/ES

15. februar 2008

---

(1)  V skladu s členom 3(2) Direktive 96/77/ES, se izdelki, ki so že na trgu ali so bili označeni pred 1. julijem 1997 in niso v skladu s to direktivo, lahko prodajajo, dokler zaloge ne poidejo.

(2)  V skladu s členom 2(2) Direktive 98/86/ES, je živila, ki so že na trgu ali nosijo oznako izpred 1. julija 1999, vendar niso v skladu s to direktivo, dovoljeno tržiti do porabe zalog.

(3)  V skladu s členom 2(3) Direktive 2000/63/ES, je živila, ki so že na trgu ali so bila označena pred 31. marcem 2001 in niso v skladu s to direktivo, dovoljeno prodajati, dokler se zaloge ne porabijo.

(4)  V skladu s členom 2(3) Direktive 2001/30/ES, so proizvodi, dani na trg ali označeni pred 1. junijem 2002, ki ne ustrezajo tej direktivi, lahko na trgu do prodaje zalog.

(5)  V skladu s členom 3 Direktive 2003/95/ES, je živila, ki so že na trgu ali so bila označena pred 1. novembrom 2004 in ki niso v skladu s to direktivo, dovoljeno prodajati, dokler se zaloge ne porabijo.

(6)  V skladu s členom 3 Direktive 2004/45/ES, se izdelki, dani na trg ali označeni pred 1. aprilom 2005, ki niso v skladu s to direktivo, lahko tržijo dokler ne poidejo zaloge.

---

PRILOGA III

Primerjalna tabela

| Direktiva 96/77/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | — |
| Člen 3 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 4 | Člen 3 |
| Člen 5 | Člen 4 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 96/77/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

—

Člen 3

—

—

Člen 2

Člen 4

Člen 3

Člen 5

Člen 4

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

20.9.2008

| 20.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/s3

---

OPOMBA BRALCUInstitucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---