# Az Európai Unió L 330/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 330 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. november 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 330

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. november 15.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve (2014. október 22.) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve (2014. október 22.) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2014/793/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. november 7.) az Európai Unió és a Francia Köztársaság közötti, a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 10 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és a Francia Köztársaság között a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy közösségre való alkalmazásáról | 12 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1221/2014/EU rendelete (2014. november 10.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról | 16 |
| | * | A Bizottság 1222/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 8.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények alkategóriáinak meghatározására alkalmazott módszertan részletes leírására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság 1223/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 14.) a 2454/93/EGK rendeletnek az aktív feldolgozási eljárás egyszerűsített lezárásának tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 37 |
| | | A Bizottság 1224/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/794/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. november 7.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontról | 40 |
| | | 2014/795/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2011/335/EU végrehajtási határozat meghosszabításáról | 44 |
| | | 2014/796/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7. ) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazásának a Lett Köztársaság számára történő engedélyezéséről | 46 |
| | | 2014/797/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7.) az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról | 48 |
| | | 2014/798/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. november 13.) a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 8336. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2014/799/EU |
| | * | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról | 61 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2014/793/EU

*

A Tanács határozata (2014. november 7.) az Európai Unió és a Francia Köztársaság közötti, a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

10

Megállapodás az Európai Unió és a Francia Köztársaság között a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy közösségre való alkalmazásáról

12

RENDELETEK

*

A Tanács 1221/2014/EU rendelete (2014. november 10.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról

16

*

A Bizottság 1222/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 8.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények alkategóriáinak meghatározására alkalmazott módszertan részletes leírására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság 1223/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 14.) a 2454/93/EGK rendeletnek az aktív feldolgozási eljárás egyszerűsített lezárásának tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

37

A Bizottság 1224/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. november 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

HATÁROZATOK

2014/794/EU

*

A Tanács határozata (2014. november 7.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontról

40

2014/795/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2011/335/EU végrehajtási határozat meghosszabításáról

44

2014/796/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7. ) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazásának a Lett Köztársaság számára történő engedélyezéséről

46

2014/797/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2014. november 7.) az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

48

2014/798/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. november 13.) a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2014) 8336. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

trichinellával

(az értesítés a C(2014) 8336. számú dokumentummal történt)

1

50

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2014/799/EU

*

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/95/EU IRÁNYELVE

(2014. október 22.)

a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-án elfogadott közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a vállalkozások által szolgáltatott szociális és környezetvédelmi információk átláthatóságának egyenlően magas szintre való emelésére valamennyi tagállamban. Ez teljes mértékben összhangban áll a tagállamok azon lehetőségével, hogy szükség szerint megköveteljék a vállalkozások nem pénzügyi információinak nagyobb átláthatóságát, ami jellegénél fogva folyamatos erőfeszítéseket feltételez. |
| --- | --- |

(1)

Az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-án elfogadott közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a vállalkozások által szolgáltatott szociális és környezetvédelmi információk átláthatóságának egyenlően magas szintre való emelésére valamennyi tagállamban. Ez teljes mértékben összhangban áll a tagállamok azon lehetőségével, hogy szükség szerint megköveteljék a vállalkozások nem pénzügyi információinak nagyobb átláthatóságát, ami jellegénél fogva folyamatos erőfeszítéseket feltételez.

| (2) | A szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének az e területre vonatkozó jogalkotási javaslat előterjesztése révén történő fejlesztésének szükségességét megerősítette „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-én elfogadott bizottsági közlemény. |
| --- | --- |

(2)

A szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének az e területre vonatkozó jogalkotási javaslat előterjesztése révén történő fejlesztésének szükségességét megerősítette „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-én elfogadott bizottsági közlemény.

| (3) | Az Európai Parlament a 2013. február 6-i„Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés”, illetve „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című állásfoglalásában elismerte a fenntarthatóságra, például a szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének fontosságát a fenntarthatósági kockázatok beazonosítása, továbbá a befektetői és fogyasztói bizalom növelése szempontjából. A nem pénzügyi információk közzététele a hosszú távú profitabilitásnak a társadalmi igazságossággal és a környezetvédelemmel való összekapcsolása révén valóban létfontosságú a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulás érdekében. Ebben az összefüggésben a nem pénzügyi információk közzététele segíti a vállalkozások teljesítményének és társadalomra gyakorolt hatásának mérését, nyomon követését és irányítását. Ennek megfelelően az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a nem pénzügyi információk vállalkozások általi közzétételére vonatkozóan, nagy mozgásteret biztosítva a vállalati társadalmi felelősségvállalás többdimenziós jellegének és a vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalási politikái sokszínűségének figyelembevétele érdekében, amelyhez megfelelő mértékű összehasonlíthatóság társul a befektetők és más érdekelt felek igényeinek való megfelelés és annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen hozzáférhessenek a vállalkozások társadalomra gyakorolt hatására vonatkozó információkhoz. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament a 2013. február 6-i„Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés”, illetve „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című állásfoglalásában elismerte a fenntarthatóságra, például a szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének fontosságát a fenntarthatósági kockázatok beazonosítása, továbbá a befektetői és fogyasztói bizalom növelése szempontjából. A nem pénzügyi információk közzététele a hosszú távú profitabilitásnak a társadalmi igazságossággal és a környezetvédelemmel való összekapcsolása révén valóban létfontosságú a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulás érdekében. Ebben az összefüggésben a nem pénzügyi információk közzététele segíti a vállalkozások teljesítményének és társadalomra gyakorolt hatásának mérését, nyomon követését és irányítását. Ennek megfelelően az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a nem pénzügyi információk vállalkozások általi közzétételére vonatkozóan, nagy mozgásteret biztosítva a vállalati társadalmi felelősségvállalás többdimenziós jellegének és a vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalási politikái sokszínűségének figyelembevétele érdekében, amelyhez megfelelő mértékű összehasonlíthatóság társul a befektetők és más érdekelt felek igényeinek való megfelelés és annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen hozzáférhessenek a vállalkozások társadalomra gyakorolt hatására vonatkozó információkhoz.

| (4) | A vállalkozások, részvényesek és egyéb érdekelt felek érdekében egyformán jelentőséggel bír a bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozó nem pénzügyi információk közzétételével kapcsolatos nemzeti rendelkezések összehangolása. Az összehangolásra azért van szükség e területeken, mert az említett vállalkozások többsége több tagállamban működik. |
| --- | --- |

(4)

A vállalkozások, részvényesek és egyéb érdekelt felek érdekében egyformán jelentőséggel bír a bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozó nem pénzügyi információk közzétételével kapcsolatos nemzeti rendelkezések összehangolása. Az összehangolásra azért van szükség e területeken, mert az említett vállalkozások többsége több tagállamban működik.

| (5) | Szintén szükség van bizonyos jogszabályi minimumkövetelmények felállítására az uniós vállalkozások által a nyilvánosság és a hatóságok számára rendelkezésre bocsátandó információk köre tekintetében. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak valós és átfogó képet kell adniuk politikáikról, eredményeikről és kockázataikról. |
| --- | --- |

(5)

Szintén szükség van bizonyos jogszabályi minimumkövetelmények felállítására az uniós vállalkozások által a nyilvánosság és a hatóságok számára rendelkezésre bocsátandó információk köre tekintetében. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak valós és átfogó képet kell adniuk politikáikról, eredményeikről és kockázataikról.

| (6) | Az Unióban közzétett nem pénzügyi információk következetességének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében bizonyos nagyvállalkozásoknak legalább a környezetvédelmi, a szociális és a foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást kell készíteniük. E beszámolónak, amelyet az érintett vállalkozás vezetése beszámolójában kell közzétenni, tartalmaznia kell a politikák leírását, az eredményeket és az ezekkel kapcsolatos kockázatokat. A nem pénzügyi kimutatásnak a meglévő vagy potenciális hátrányos hatások azonosítása, megelőzése és enyhítése érdekében tartalmaznia kell továbbá a vállalkozás által alkalmazott átvilágítási folyamatokra vonatkozó információkat, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – az ellátási és alvállalkozói láncai tekintetében. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy mentesíthessék az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokat a nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben a vállalkozás ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, azonos tartalmú külön jelentést készít. |
| --- | --- |

(6)

Az Unióban közzétett nem pénzügyi információk következetességének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében bizonyos nagyvállalkozásoknak legalább a környezetvédelmi, a szociális és a foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást kell készíteniük. E beszámolónak, amelyet az érintett vállalkozás vezetése beszámolójában kell közzétenni, tartalmaznia kell a politikák leírását, az eredményeket és az ezekkel kapcsolatos kockázatokat. A nem pénzügyi kimutatásnak a meglévő vagy potenciális hátrányos hatások azonosítása, megelőzése és enyhítése érdekében tartalmaznia kell továbbá a vállalkozás által alkalmazott átvilágítási folyamatokra vonatkozó információkat, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – az ellátási és alvállalkozói láncai tekintetében. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy mentesíthessék az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokat a nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben a vállalkozás ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, azonos tartalmú külön jelentést készít.

| (7) | Amennyiben a vállalkozások kötelesek nem pénzügyi kimutatást készíteni, a kimutatásnak a környezetvédelmi kérdések vonatkozásában tartalmaznia kell a vállalkozások környezetre, és szükség szerint az egészségre és biztonságra kiható műveleteinek aktuális és előre látható hatásaival, a megújuló és/vagy a nem megújuló energiaforrások használatával, az üvegházhatásúgáz-kibocsátással, a vízhasználattal és a légszennyezéssel kapcsolatos részleteket. A szociális és foglalkoztatással kapcsolatos kérdések tekintetében a beszámolóban szolgáltatott információk kiterjedhetnek a vállalkozásnak a nemek közötti egyenlőség biztosítása érdekében tett intézkedéseire, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtására, a munkakörülményekre, a szociális párbeszédre, a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára, a szakszervezeti jogok tiszteletben tartására, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a helyi közösségekkel folytatott párbeszédre és/vagy az e közösségek védelmének és fejlődésének biztosítása érdekében tett intézkedésekre. Az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció elleni küzdelem és a megvesztegetés kérdése vonatkozásában a nem pénzügyi kimutatás az emberi jogi visszaélések megelőzéséről és/vagy a korrupció és a megvesztegetések elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről tartalmazhat információkat. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a vállalkozások kötelesek nem pénzügyi kimutatást készíteni, a kimutatásnak a környezetvédelmi kérdések vonatkozásában tartalmaznia kell a vállalkozások környezetre, és szükség szerint az egészségre és biztonságra kiható műveleteinek aktuális és előre látható hatásaival, a megújuló és/vagy a nem megújuló energiaforrások használatával, az üvegházhatásúgáz-kibocsátással, a vízhasználattal és a légszennyezéssel kapcsolatos részleteket. A szociális és foglalkoztatással kapcsolatos kérdések tekintetében a beszámolóban szolgáltatott információk kiterjedhetnek a vállalkozásnak a nemek közötti egyenlőség biztosítása érdekében tett intézkedéseire, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtására, a munkakörülményekre, a szociális párbeszédre, a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára, a szakszervezeti jogok tiszteletben tartására, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a helyi közösségekkel folytatott párbeszédre és/vagy az e közösségek védelmének és fejlődésének biztosítása érdekében tett intézkedésekre. Az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció elleni küzdelem és a megvesztegetés kérdése vonatkozásában a nem pénzügyi kimutatás az emberi jogi visszaélések megelőzéséről és/vagy a korrupció és a megvesztegetések elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről tartalmazhat információkat.

| (8) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak megfelelő információkkal kell szolgálniuk azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek kiemelkednek a tekintetben, hogy nagy valószínűséggel súlyos következményekkel járnak majd, azokkal a kérdésekkel együtt, amelyek esetében a súlyos következmények már fennállnak. A következmények súlyosságát mértékük és komolyságuk alapján kell megítélni. A hátrányos hatások kockázata fakadhat a vállalkozás saját tevékenységeiből, vagy kapcsolódhat annak műveleteihez, és – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – termékeihez, szolgáltatásaihoz vagy üzleti kapcsolataihoz, többek között az ellátási és alvállalkozói láncaihoz. Ez nem vezethet a kis- és középvállalkozásokra háruló indokolatlan további adminisztratív terhekhez. |
| --- | --- |

(8)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak megfelelő információkkal kell szolgálniuk azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek kiemelkednek a tekintetben, hogy nagy valószínűséggel súlyos következményekkel járnak majd, azokkal a kérdésekkel együtt, amelyek esetében a súlyos következmények már fennállnak. A következmények súlyosságát mértékük és komolyságuk alapján kell megítélni. A hátrányos hatások kockázata fakadhat a vállalkozás saját tevékenységeiből, vagy kapcsolódhat annak műveleteihez, és – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – termékeihez, szolgáltatásaihoz vagy üzleti kapcsolataihoz, többek között az ellátási és alvállalkozói láncaihoz. Ez nem vezethet a kis- és középvállalkozásokra háruló indokolatlan további adminisztratív terhekhez.

| (9) | Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak. |
| --- | --- |

(9)

Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.

| (10) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre annak biztosítására, hogy a vállalkozások ezen irányelvvel összhangban közzétegyék a nem pénzügyi információkat. Ennek érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy hatékony nemzeti eljárások álljanak rendelkezésre a jelen irányelvben meghatározott kötelezettségek betartásának kikényszerítésére, és hogy ezen eljárásokat bármely olyan személynek és jogalanynak lehetősége legyen igénybe venni, akinek/amelynek a nemzeti jog rendelkezései szerint jogos érdeke fűződik az ezen irányelvben foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának biztosításához. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre annak biztosítására, hogy a vállalkozások ezen irányelvvel összhangban közzétegyék a nem pénzügyi információkat. Ennek érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy hatékony nemzeti eljárások álljanak rendelkezésre a jelen irányelvben meghatározott kötelezettségek betartásának kikényszerítésére, és hogy ezen eljárásokat bármely olyan személynek és jogalanynak lehetősége legyen igénybe venni, akinek/amelynek a nemzeti jog rendelkezései szerint jogos érdeke fűződik az ezen irányelvben foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának biztosításához.

| (11) | Az ENSZ Rio +20 konferenciája „A jövő, amit akarunk” című zárónyilatkozatának 47. cikke elismeri a vállalati fenntarthatósággal kapcsolatos jelentéstétel fontosságát, és az érintett vállalkozásokat a fenntarthatósággal kapcsolatos információk jelentéstételi ciklusaikba történő integrálásának megfontolására ösztönzi. A 47. cikk arra is ösztönzi a vállalatokat, az érdekelt kormányokat és az érdekelt feleket, hogy az ENSZ rendszerének támogatásával szükség szerint fejlesszenek ki a legjobb gyakorlattal kapcsolatos modelleket, és mozdítsák elő a pénzügyi és nem pénzügyi információk integrálását szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a már létező keretekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(11)

Az ENSZ Rio +20 konferenciája „A jövő, amit akarunk” című zárónyilatkozatának 47. cikke elismeri a vállalati fenntarthatósággal kapcsolatos jelentéstétel fontosságát, és az érintett vállalkozásokat a fenntarthatósággal kapcsolatos információk jelentéstételi ciklusaikba történő integrálásának megfontolására ösztönzi. A 47. cikk arra is ösztönzi a vállalatokat, az érdekelt kormányokat és az érdekelt feleket, hogy az ENSZ rendszerének támogatásával szükség szerint fejlesszenek ki a legjobb gyakorlattal kapcsolatos modelleket, és mozdítsák elő a pénzügyi és nem pénzügyi információk integrálását szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a már létező keretekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat.

| (12) | A befektetők nem pénzügyi információkhoz való hozzáférése egy lépés azon célkitűzés elérése felé az erőforrás-hatékony Európa megvalósítása ütemtervének keretében, amely arra irányul, hogy 2020-ra működjenek azok a piaci és szakpolitikai ösztönzők, amelyek díjazzák a hatékonyságot növelő befektetéseket. |
| --- | --- |

(12)

A befektetők nem pénzügyi információkhoz való hozzáférése egy lépés azon célkitűzés elérése felé az erőforrás-hatékony Európa megvalósítása ütemtervének keretében, amely arra irányul, hogy 2020-ra működjenek azok a piaci és szakpolitikai ösztönzők, amelyek díjazzák a hatékonyságot növelő befektetéseket.

| (13) | Az Európai Tanács a 2011. március 24-i és 25-i következtetéseiben a szabályozási terheknek különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében történő csökkentésére szólított fel mind uniós, mind nemzeti szinten, és intézkedéseket javasolt a termelékenység növelésére, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia pedig a kkv-k üzleti környezetének javítását és a kkv-k nemzetközivé válásának elősegítését célozza. Így a „gondolkozz először kicsiben” elvével összhangban az új közzétételi kötelezettségeket csak bizonyos nagyvállalkozásokra és vállalatcsoportokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Tanács a 2011. március 24-i és 25-i következtetéseiben a szabályozási terheknek különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében történő csökkentésére szólított fel mind uniós, mind nemzeti szinten, és intézkedéseket javasolt a termelékenység növelésére, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia pedig a kkv-k üzleti környezetének javítását és a kkv-k nemzetközivé válásának elősegítését célozza. Így a „gondolkozz először kicsiben” elvével összhangban az új közzétételi kötelezettségeket csak bizonyos nagyvállalkozásokra és vállalatcsoportokra kell alkalmazni.

| (14) | Ezeknek a nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó kötelezettségeknek a hatályát a munkavállalók átlagos létszámára, a mérlegfőösszegre és a nettó árbevételre tekintettel kell meghatározni. A kkv-kat mentesíteni kell a további kötelezettségek alól, és a nem pénzügyi kimutatás közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásokra és azon nagy vállalatcsoportok közérdeklődésre számot gazdálkodó egységnek minősülő anyavállalkozásaira kell alkalmazni, amelyek munkavállalóinak átlagos létszáma – csoport esetében összevont alapon – meghaladja az 500 főt. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokon kívül más vállalkozások és csoportok vonatkozásában is előírják a nem pénzügyi információk közzétételét. |
| --- | --- |

(14)

Ezeknek a nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó kötelezettségeknek a hatályát a munkavállalók átlagos létszámára, a mérlegfőösszegre és a nettó árbevételre tekintettel kell meghatározni. A kkv-kat mentesíteni kell a további kötelezettségek alól, és a nem pénzügyi kimutatás közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásokra és azon nagy vállalatcsoportok közérdeklődésre számot gazdálkodó egységnek minősülő anyavállalkozásaira kell alkalmazni, amelyek munkavállalóinak átlagos létszáma – csoport esetében összevont alapon – meghaladja az 500 főt. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokon kívül más vállalkozások és csoportok vonatkozásában is előírják a nem pénzügyi információk közzétételét.

| (15) | A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálya alá tartozó számos vállalkozás valamely vállalatcsoport tagja. A vezetés összevont beszámolóját úgy kell elkészíteni, hogy az ilyen vállalatcsoportokra vonatkozó információk átadhatók legyenek a tagoknak és harmadik személyeknek. A vezetés összevont beszámolóját szabályozó nemzeti jogot ezért össze kell hangolni a vállalkozások által az Unióban közzéteendő információk összehasonlíthatóságával és következetességével kapcsolatos célok elérése érdekében. |
| --- | --- |

(15)

A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálya alá tartozó számos vállalkozás valamely vállalatcsoport tagja. A vezetés összevont beszámolóját úgy kell elkészíteni, hogy az ilyen vállalatcsoportokra vonatkozó információk átadhatók legyenek a tagoknak és harmadik személyeknek. A vezetés összevont beszámolóját szabályozó nemzeti jogot ezért össze kell hangolni a vállalkozások által az Unióban közzéteendő információk összehasonlíthatóságával és következetességével kapcsolatos célok elérése érdekében.

| (16) | A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek csak azt kell ellenőriznie, hogy a nem pénzügyi kimutatást vagy a külön jelentést rendelkezésre bocsátották-e. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírják a nem pénzügyi kimutatásban vagy a külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését. |
| --- | --- |

(16)

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek csak azt kell ellenőriznie, hogy a nem pénzügyi kimutatást vagy a külön jelentést rendelkezésre bocsátották-e. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírják a nem pénzügyi kimutatásban vagy a külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.

| (17) | Annak érdekében, hogy a vállalkozások számára megkönnyítsék a nem pénzügyi információk közzétételét, a Bizottságnak nem kötelező erejű iránymutatásokat, többek között általános és ágazati nem pénzügyi jellegű kulcsfontosságú teljesítménymutatókat kell kidolgoznia. A Bizottságnak figyelembe kell vennie a jelenlegi legjobb gyakorlatokat, a nemzetközi fejleményeket és a kapcsolódó uniós kezdeményezések eredményeit és megfelelő konzultációkat kell tartania többek között az érdekelt felekkel. A környezeti tényezőkre való hivatkozáskor a Bizottságnak ki kell térnie legalább a föld- és vízhasználatra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az anyagfelhasználásra. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy a vállalkozások számára megkönnyítsék a nem pénzügyi információk közzétételét, a Bizottságnak nem kötelező erejű iránymutatásokat, többek között általános és ágazati nem pénzügyi jellegű kulcsfontosságú teljesítménymutatókat kell kidolgoznia. A Bizottságnak figyelembe kell vennie a jelenlegi legjobb gyakorlatokat, a nemzetközi fejleményeket és a kapcsolódó uniós kezdeményezések eredményeit és megfelelő konzultációkat kell tartania többek között az érdekelt felekkel. A környezeti tényezőkre való hivatkozáskor a Bizottságnak ki kell térnie legalább a föld- és vízhasználatra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az anyagfelhasználásra.

| (18) | Azon kompetenciák és nézetek különbözősége, amelyekkel a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai bírnak, elősegíti az érintett vállalkozás üzleti szervezetének és üzleti ügyeinek alapos megértését. Ez lehetővé teszi e testületek tagjai számára a vállalatirányítási döntések építő jellegű vitatását és az innovatív ötletekre való nagyobb nyitottságot, megoldást kínálva a tagok nézeteinek hasonlóságára, más néven a „csoportgondolkodás” jelenségére. Ily módon hozzájárul a vállalatirányítás hatékony felügyeletéhez és a vállalkozás sikeres irányításához. Mindezért fontos a sokszínűséggel kapcsolatban alkalmazott politika átláthatóságának fokozása. Ez tájékoztatásul szolgálna a piac számára a vállalatirányítási gyakorlatokról, és így közvetett nyomást gyakorolna a vállalkozásokra a sokszínűbb igazgatótanácsok kialakítása tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Azon kompetenciák és nézetek különbözősége, amelyekkel a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai bírnak, elősegíti az érintett vállalkozás üzleti szervezetének és üzleti ügyeinek alapos megértését. Ez lehetővé teszi e testületek tagjai számára a vállalatirányítási döntések építő jellegű vitatását és az innovatív ötletekre való nagyobb nyitottságot, megoldást kínálva a tagok nézeteinek hasonlóságára, más néven a „csoportgondolkodás” jelenségére. Ily módon hozzájárul a vállalatirányítás hatékony felügyeletéhez és a vállalkozás sikeres irányításához. Mindezért fontos a sokszínűséggel kapcsolatban alkalmazott politika átláthatóságának fokozása. Ez tájékoztatásul szolgálna a piac számára a vállalatirányítási gyakorlatokról, és így közvetett nyomást gyakorolna a vállalkozásokra a sokszínűbb igazgatótanácsok kialakítása tekintetében.

| (19) | Indokolt, hogy az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeikre vonatkozó, sokszínűséggel kapcsolatos politikáiknak például az életkorral, nemmel, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontok tekintetében történő nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége csak bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozzon. Célszerű, hogy a sokszínűséggel kapcsolatos politika közzététele a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt vállalatirányítási nyilatkozat részét képezze. Amennyiben egy vállalkozás nem alkalmaz semmilyen sokszínűséggel kapcsolatos politikát, nem kötelezhető ilyen elfogadására, de a vállalatirányítási nyilatkozatban egyértelműen meg kell indokolnia annak hiányát. |
| --- | --- |

(19)

Indokolt, hogy az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeikre vonatkozó, sokszínűséggel kapcsolatos politikáiknak például az életkorral, nemmel, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontok tekintetében történő nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége csak bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozzon. Célszerű, hogy a sokszínűséggel kapcsolatos politika közzététele a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt vállalatirányítási nyilatkozat részét képezze. Amennyiben egy vállalkozás nem alkalmaz semmilyen sokszínűséggel kapcsolatos politikát, nem kötelezhető ilyen elfogadására, de a vállalatirányítási nyilatkozatban egyértelműen meg kell indokolnia annak hiányát.

| (20) | Születtek a pénzügyi beszámolás átláthatóságának javítására irányuló uniós szintű kezdeményezések, többek között országonkénti jelentéstétel több ágazat vonatkozásában, az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2013. december 19-i és december 20-i következtetéseiben említett, a nagyvállalkozások és vállalatcsoportok országonkénti jelentéstétele, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hasonló rendelkezései, továbbá erre irányuló nemzetközi erőfeszítések is. A G8-ak és a G20-ak keretében felkérték az OECD-t egy egységesített jelentéstételi modell elkészítésére, amelynek segítségével multinacionális vállalkozások tennének jelentést az adóhatóságoknak arról, hogy hol termelnek profitot és fizetnek adót szerte a világban. Az ehhez hasonló fejlemények – a céljuknak megfelelő intézkedésként – kiegészítik az ebben az irányelvben szereplő javaslatokat. |
| --- | --- |

(20)

Születtek a pénzügyi beszámolás átláthatóságának javítására irányuló uniós szintű kezdeményezések, többek között országonkénti jelentéstétel több ágazat vonatkozásában, az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2013. december 19-i és december 20-i következtetéseiben említett, a nagyvállalkozások és vállalatcsoportok országonkénti jelentéstétele, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hasonló rendelkezései, továbbá erre irányuló nemzetközi erőfeszítések is. A G8-ak és a G20-ak keretében felkérték az OECD-t egy egységesített jelentéstételi modell elkészítésére, amelynek segítségével multinacionális vállalkozások tennének jelentést az adóhatóságoknak arról, hogy hol termelnek profitot és fizetnek adót szerte a világban. Az ehhez hasonló fejlemények – a céljuknak megfelelő intézkedésként – kiegészítik az ebben az irányelvben szereplő javaslatokat.

| (21) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a bizonyos uniós nagyvállalkozások és vállalatcsoportok által közzétett információk relevanciájának, következetességének és összehasonlíthatóságának fokozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(21)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a bizonyos uniós nagyvállalkozások és vállalatcsoportok által közzétett információk relevanciájának, következetességének és összehasonlíthatóságának fokozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (22) | Ez az irányelv tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és alapelveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája elismer, beleértve a vállalkozás szabadságát, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a személyes adatok védelmét. Ezen irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(22)

Ez az irányelv tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és alapelveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája elismer, beleértve a vállalkozás szabadságát, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a személyes adatok védelmét. Ezen irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani.

| (23) | A 2013/34/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(23)

A 2013/34/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2013/34/EU irányelv módosításai

A 2013/34/EU irányelv az alábbiak szerint módosul:

| 1. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „19a. cikk
  A nem pénzügyi kimutatás
  (1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásoknak, amelyek mérlegfordulónapjukon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást:






  a) | a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása; |
| --- | --- | --- |

1.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„19a. cikk

A nem pénzügyi kimutatás

(1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásoknak, amelyek mérlegfordulónapjukon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást:

a)

a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;

| b) | a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;

| c) | e politikák eredményei; |
| --- | --- |

c)

e politikák eredményei;

| d) | a vállalkozás műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja; |
| --- | --- |

d)

a vállalkozás műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja;

| e) | azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából. |
| --- | --- |

e)

azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.

Ha az említettekre vonatkozóan a vállalkozás nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, a nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.

Az első albekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az éves pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.

A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a vállalkozás üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során a vállalkozások támaszkodhassanak a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesznek, a vállalkozásoknak meg kell jelölniük, hogy mely keretekre támaszkodtak.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő vállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.

(3)   A leányvállalkozásnak minősülő vállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e vállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.

(4)   Amennyiben egy vállalkozás – akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem – ugyanarra az üzleti évre vonatkozó és az (1) bekezdésben előírt, nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik e vállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:

| a) | a vezetés beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

a vezetés beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy

| b) | ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön jelentésre. |
| --- | --- |

b)

ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.

A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő vállalkozásokra.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.

(6)   A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”

| 2. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:






  „g) | a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, többek között például az életkori, nemi, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:

„g)

a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, többek között például az életkori, nemi, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”

;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f) és g) pontjában említett információkat.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f) és g) pontjában említett információkat.”

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piacra bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f) és g) pontjának az alkalmazása alól, kivéve ha e vállalkozások olyan részvényeket bocsátottak ki, amelyekkel a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett multilaterális kereskedési rendszerben kereskednek.”; |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piacra bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f) és g) pontjának az alkalmazása alól, kivéve ha e vállalkozások olyan részvényeket bocsátottak ki, amelyekkel a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett multilaterális kereskedési rendszerben kereskednek.”

| d) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A 40. cikk ellenére, az (1) bekezdés g) pontja nem alkalmazandó a kis- és középvállalkozásokra.” |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A 40. cikk ellenére, az (1) bekezdés g) pontja nem alkalmazandó a kis- és középvállalkozásokra.”

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „29a. cikk
  Az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás
  (1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő vállalkozásoknak, amelyek olyan nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaként működnek, amely csoportok mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés összevont beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalatcsoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatást:






  a) | a csoport üzleti modelljének rövid leírása; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„29a. cikk

Az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás

(1)   Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő vállalkozásoknak, amelyek olyan nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaként működnek, amely csoportok mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés összevont beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalatcsoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatást:

a)

a csoport üzleti modelljének rövid leírása;

| b) | a csoport által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra; |
| --- | --- |

b)

a csoport által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;

| c) | e politikák eredményei; |
| --- | --- |

c)

e politikák eredményei;

| d) | a csoport műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – azon üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok és e kockázatok csoport általi kezelésének módja; |
| --- | --- |

d)

a csoport műveleteivel, többek között – indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel – azon üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok és e kockázatok csoport általi kezelésének módja;

| e) | azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából. |
| --- | --- |

e)

azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.

Ha az említettekre vonatkozóan a csoport nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.

Az első albekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.

A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó, ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a csoport üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a csoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének, és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során az anyavállalkozás támaszkodhasson a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesz, az anyavállalkozásnak meg kell jelölnie, hogy mely keretekre támaszkodott.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő anyavállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében és a 29. cikkben meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.

(3)   A leányvállalkozásnak is minősülő anyavállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e mentesített anyavállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.

(4)   Amennyiben egy anyavállalkozás – akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem – ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, a csoport egészére irányadó, és az (1) bekezdésben előírt, összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik az anyavállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:

| a) | a vezetés összevont beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy |
| --- | --- |

a)

a vezetés összevont beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy

| b) | ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyavállalkozás weboldalán, és a vezetés összevont beszámolója hivatkozik e külön jelentésre. |
| --- | --- |

b)

ésszerű határidőn belül – legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után – nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyavállalkozás weboldalán, és a vezetés összevont beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.

A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő anyavállalkozásokra.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.

(6)   A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”

| 4. | A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy:






  a) | az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 19a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést; valamint |
| --- | --- | --- |

4.

A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy:

a)

az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 19a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést; valamint

| b) | az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 29a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést |
| --- | --- |

b)

az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 29a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést

ezen irányelv követelményeivel, és adott esetben az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban elkészítsék és közzétegyék.”

| 5. | A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   E cikk nem alkalmazandó a 19a. cikk (1) bekezdésében említett nem pénzügyi kimutatásra és a 29a. cikk (1) bekezdésében említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásra, illetve a 19a. cikk (4) bekezdésében és a 29a. cikk (4) bekezdésében említett külön jelentésre.” |
| --- | --- |

5.

A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   E cikk nem alkalmazandó a 19a. cikk (1) bekezdésében említett nem pénzügyi kimutatásra és a 29a. cikk (1) bekezdésében említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásra, illetve a 19a. cikk (4) bekezdésében és a 29a. cikk (4) bekezdésében említett külön jelentésre.”

| 6. | A 48. cikk utolsó bekezdése elé a következő bekezdést kell beilleszteni:
  „A jelentésben annak lehetőségét is meg kell fontolni – figyelembe véve az OECD-n belüli fejleményeket és a kapcsolódó európai kezdeményezések eredményeit –, hogy kötelezővé tegyék a nagyvállalkozások számára, hogy évente országonkénti jelentést készítsenek minden olyan tagállam és harmadik ország tekintetében, amelyben tevékenykednek, amely legalább az elért nyereségre, a befizetett nyereségadóra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat tartalmazza.” |
| --- | --- |

6.

A 48. cikk utolsó bekezdése elé a következő bekezdést kell beilleszteni:

„A jelentésben annak lehetőségét is meg kell fontolni – figyelembe véve az OECD-n belüli fejleményeket és a kapcsolódó európai kezdeményezések eredményeit –, hogy kötelezővé tegyék a nagyvállalkozások számára, hogy évente országonkénti jelentést készítsenek minden olyan tagállam és harmadik ország tekintetében, amelyben tevékenykednek, amely legalább az elért nyereségre, a befizetett nyereségadóra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat tartalmazza.”

2. cikk

A beszámolásra vonatkozó iránymutatások

A Bizottság a vállalkozások nem pénzügyi információinak releváns, hasznos és összehasonlítható közzétételét segítendő, általános és ágazati nem pénzügyi teljesítménymutatókat is tartalmazó, nem kötelező iránymutatásokat készít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertanára vonatkozóan. Ennek során a Bizottság konzultációt folytat a megfelelő érdekeltekkel.

A Bizottság az iránymutatásokat 2016. december 6-ig közzéteszi.

3. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv végrehajtásáról, amely jelentés egyéb szempontok mellett kiterjed ezen irányelv hatályára – különösen a tőzsdén nem jegyzett vállalkozások tekintetében –, eredményességére, valamint a nyújtott iránymutatások szintjére és a módszertanra. A jelentést 2018. december 6-ig közzéteszik, adott esetben jogalkotási javaslatok kíséretében.

4. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. december 6-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az első albekezdésben említett rendelkezéseket az 1. cikk hatálya alá tartozó összes vállalkozásra alkalmazni kell a 2017. január 1-jén kezdődő üzleti évre vagy a 2017. naptári év során.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

6. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 47. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. április 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2014. szeptember 29-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, és a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/10

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. november 7.)

az Európai Unió és a Francia Köztársaság közötti, a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

(2014/793/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. és 115. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (6) bekezdésének b) pontjával és (8) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A 2013/671/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően, az Európai Unió és a Francia Köztársaság – egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – 2014. február 17-én aláírta a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(1)

A 2013/671/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően, az Európai Unió és a Francia Köztársaság – egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – 2014. február 17-én aláírta a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

| (2) | A megállapodás a 2011/16/EU tanácsi irányelvben (2) és a 2003/48/EK tanácsi irányelvben (3) lefektetett, a határokon átnyúló adócsalás, illetve adókijátszás elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok alkalmazását biztosítaná Saint-Barthélemyn, a terület jogállásának változása ellenére. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás a 2011/16/EU tanácsi irányelvben (2) és a 2003/48/EK tanácsi irányelvben (3) lefektetett, a határokon átnyúló adócsalás, illetve adókijátszás elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok alkalmazását biztosítaná Saint-Barthélemyn, a terület jogállásának változása ellenére.

| (3) | A megállapodást meg kell kötni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást meg kell kötni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió és a Francia Köztársaság közötti, a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodásaz Unió nevében jóváhagyásra került.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 7. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. C. PADOAN

---

(1)  A Tanács határozata (2013. november 15.) az Európai Unió és a Francia Köztársaság közötti, a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélemy Közösségre való alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 313., 2013.11.22., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság 16/2011/EU rendelete (2011. január 10.) az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszerre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 48/2003/EK rendelete (2003. január 10.) az egyazon kereskedelmi csomagban kiszerelt különböző friss gyümölcs- és zöldségfélék keverékeire vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 157., 2003.6.26., 38. o.).

3

(4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik arról, hogy a megállapodás hatálybalépési napja közzétételre kerüljön az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

4

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/12

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Francia Köztársaság között a megtakarítási adóról és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló uniós jogszabályok Saint-Barthélémy közösségre való alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ,

valamint

a Saint-Barthélemy közösség nevében eljáró FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

a továbbiakban együttesen: a Felek,

mivel:

| (1) | Saint-Barthélemy közösség a Francia Köztársaság szerves részét képezi, azonban a 2010/718/EU európai tanácsi határozattal (1) összhangban 2012. január 1-jétől nem tartozik az Európai Unióhoz. |
| --- | --- |

(1)

Saint-Barthélemy közösség a Francia Köztársaság szerves részét képezi, azonban a 2010/718/EU európai tanácsi határozattal (1) összhangban 2012. január 1-jétől nem tartozik az Európai Unióhoz.

| (2) | Az Európai Unió érdekei védelmének fenntartása és különösen a határokon átnyúló adócsalás, illetve adókijátszás elleni küzdelem céljából biztosítani szükséges, hogy az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről, valamint a megtakarításokból származó kamatjövedelmek megadóztatásáról szóló uniós jogszabályok továbbra is alkalmazandóak legyenek Saint-Barthélemy közösségre. Biztosítani szükséges továbbá, hogy az e jogszabályokat módosító jogi aktusok is alkalmazandóak legyenek Saint-Barthélemy közösségre, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió érdekei védelmének fenntartása és különösen a határokon átnyúló adócsalás, illetve adókijátszás elleni küzdelem céljából biztosítani szükséges, hogy az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről, valamint a megtakarításokból származó kamatjövedelmek megadóztatásáról szóló uniós jogszabályok továbbra is alkalmazandóak legyenek Saint-Barthélemy közösségre. Biztosítani szükséges továbbá, hogy az e jogszabályokat módosító jogi aktusok is alkalmazandóak legyenek Saint-Barthélemy közösségre,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A 2011/16/EU és 2003/48/EK tanácsi irányelv, valamint a kapcsolódó jogi aktusok alkalmazása

1.   A Francia Köztársaság és a többi tagállam alkalmazza a Saint-Barthélemy közösségre a 2011/16/EU tanácsi irányelvet (2), valamint az általuk elfogadott, az említett irányelv végrehajtását célzó intézkedéseket.

2.   A Francia Köztársaság és a többi tagállam alkalmazza Saint-Barthélemy közösségre a 2003/48/EK tanácsi irányelvet (3), valamint az általuk elfogadott, az említett irányelv végrehajtását célzó intézkedéseket.

3.   A Francia Köztársaság és a többi tagállam alkalmazza Saint-Barthélemy közösségre az alkalmazandó, az (1) és (2) bekezdésben említett irányelvek alapján elfogadott uniós jogi aktusokat.

4.   A Felek kijelentik, hogy az Európai Bizottság Saint-Barthélemy közösség tekintetében ugyanazon feladatokkal rendelkezik, mint amelyeket a 2011/16/EU és 2003/48/EK tanácsi irányelv, valamint bármely más kapcsolódó, a Tanács által elfogadott jogi aktus előír a tagállamok illetékes hatóságai közötti közigazgatási együttműködés elősegítése érdekében.

2. cikk

Az e megállapodásban említett uniós jogi aktusok alkalmazandó változata

Bármely, az e megállapodásban szereplő, a 2011/16/EU és 2003/48/EK irányelvre, valamint az e megállapodás 1. cikke (3) és (4) bekezdésében említett egyéb uniós jogi aktusokra történő hivatkozást úgy kell értelmezni, mint az említett irányelvek és kapcsolódó jogi aktusok mindenkori hatályos, adott esetben a későbbi módosító jogi aktusok által módosított változatára történő hivatkozást.

3. cikk

Illetékes hatóságok, központi kapcsolattartó irodák, kapcsolattartó szervek és illetékes tisztviselők

A Felek kijelentik, hogy a tagállamok által a 2003/48/EK irányelv alapján kijelölt illetékes hatóságok, valamint a 2011/16/EU irányelv alapján kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóságok, központi kapcsolattartó irodák, kapcsolattartó szervek és illetékes tisztviselők e megállapodás 1. cikkével összhangban azonos feladat- és hatáskörrel rendelkeznek az említett irányelvek Saint-Barthélemy közösség tekintetében történő végrehajtása során.

4. cikk

Monitoring

A Francia Köztársaság statisztikákat és információkat nyújt be az Európai Bizottságnak e megállapodás Saint-Barthélemy közösségre való alkalmazásáról. Ezen adatoknak ugyanolyan terjedelműnek kell lenniük és azokat ugyanolyan módon és határidőn belül kell benyújtani, mint a 2011/16/EU és 2003/48/EK irányelvnek az említett irányelvek hatálya alá tartozó francia területek tekintetében való működésére vonatkozó információt.

5. cikk

Kölcsönös egyeztetési eljárás az illetékes hatóságok között

1.   Amennyiben e megállapodás végrehajtásával vagy értelmezésével kapcsolatban nehézségek, illetve kérdések merülnek fel a Saint-Barthélemy közösség illetékes hatósága és egy vagy több tagállam illetékes hatósága között, e hatóságok törekednek az ügy kölcsönös egyeztetés útján való rendezésére. Az említett hatóságok tájékoztatják az Európai Bizottságot ezen egyeztetési eljárás eredményéről, amelyet követően a Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot.

2.   Amennyiben a megállapodás értelmezését illetően kérdések merülnek fel, az Európai Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott hatóságok bármelyike kérésére részt vehet az egyeztetésen.

6. cikk

Az e megállapodás Felei között felmerülő jogviták rendezése

1.   Amennyiben e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban jogvita merül fel a Felek között, a Feleknek a (2) bekezdésnek megfelelően egyeztetniük kell egymással, mielőtt az Európai Unió Bíróságához fordulnának.

2.   Az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a Felek között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezésére. Bármelyik Fél a Bírósághoz fordulhat.

7. cikk

Hatálybalépés

A Felek értesítik egymást az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások lefolytatásáról. E megállapodás a második értesítés kézhezvételét követő napon lép hatályba.

8. cikk

Időtartam és felmondás

E megállapodás határozatlan időre jön létre azzal, hogy a megállapodást bármelyik fél a másik félnek címzett, diplomáciai úton kézbesített írásbeli értesítéssel felmondhatja. E megállapodás az ilyen értesítés kézhezvételétől számított tizenkét hónap elteltével megszűnik.

9. cikk

Nyelvek

E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.

V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.

V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Френската република

Por la República Francesa

Za Francouzskou republiku

For Den Franske Republik

Für die Französische Republik

Prantsuse Vabariigi nimel

Για τη Γαλλική Δημοκρατία

For the French Republic

Pour la République française

Za Francusku Republiku

Per la Repubblica francese

Francijas Republikas vārdā –

Prancūzijos Respublikos vardu

A Francia Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Franċiża

Voor de Franse Republiek

W imieniu Republiki Francuskiej

Pela República Francesa

Pentru Republica Franceză

Za Francúzsku republiku

Za Francosko republiko

Ranskan tasavallan puolesta

För Republiken Frankrike

Image

---

(1)  Az Európai Tanács 2010/718/EU határozata (2010. október 29.) a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról (HL L 325., 2010.12.9., 4. o.).

1

(2)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2003/48/EK irányelve (2003. június 3.) a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról (HL L 157., 2003.6.26., 38. o.).

3

---

RENDELETEK

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/16

---

A TANÁCS 1221/2014/EU RENDELETE

(2014. november 10.)

a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan a Bizottság javaslata alapján. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan a Bizottság javaslata alapján.

| (2) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és egyéb tanácsadó szervek által készített jelentések figyelembevételével, valamint a tanácsadó testületektől kapott javaslatok tükrében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és egyéb tanácsadó szervek által készített jelentések figyelembevételével, valamint a tanácsadó testületektől kapott javaslatok tükrében kell meghatározni.

| (3) | A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és kiosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell kiosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és kiosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell kiosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | A teljes kifogható mennyiségeket (TAC) ezért az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kell meghatározni az (2) preambulumbekezdésben említett elvek figyelembevételével. |
| --- | --- |

(4)

A teljes kifogható mennyiségeket (TAC) ezért az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kell meghatározni az (2) preambulumbekezdésben említett elvek figyelembevételével.

| (5) | A Balti-tengeren folytatott, kisméretű nyílt tengeri fajokra (hering, spratt) irányuló halászat, valamint a balti-tengeri tőkehal- és lazachalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. A hivatkozott rendelet 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amikor egy adott halállomány tekintetében kirakodási kötelezettség kerül bevezetésre, a halászati lehetőségeket annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a halászati lehetőségek már nem a kirakodásokat, hanem a fogásokat tükrözik. |
| --- | --- |

(5)

A Balti-tengeren folytatott, kisméretű nyílt tengeri fajokra (hering, spratt) irányuló halászat, valamint a balti-tengeri tőkehal- és lazachalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. A hivatkozott rendelet 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amikor egy adott halállomány tekintetében kirakodási kötelezettség kerül bevezetésre, a halászati lehetőségeket annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a halászati lehetőségek már nem a kirakodásokat, hanem a fogásokat tükrözik.

| (6) | Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a halászati lehetőségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a fogási korlátozásokat az 1098/2007/EK tanácsi rendeletben (2) (a továbbiakban: a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv) előírt szabályokkal összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a halászati lehetőségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a fogási korlátozásokat az 1098/2007/EK tanácsi rendeletben (2) (a továbbiakban: a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv) előírt szabályokkal összhangban kell megállapítani.

| (7) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményt bocsátott ki a balti-tengeri tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtésről, amelyben kimutatta, hogy amennyiben adott állomány tekintetében kirakodási kötelezettség van érvényben, ugyanezen állomány tekintetében alacsonyabb szintű erőkifejtési korlátozások meghatározása nem járulna hozzá a megreformált közös halászati politika céljainak eléréséhez. Ennek megfelelően az ICES 22–24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra helyénvaló a 2014-es szinten meghatározni az erőkifejtési korlátozásokat. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz. |
| --- | --- |

(7)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményt bocsátott ki a balti-tengeri tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtésről, amelyben kimutatta, hogy amennyiben adott állomány tekintetében kirakodási kötelezettség van érvényben, ugyanezen állomány tekintetében alacsonyabb szintű erőkifejtési korlátozások meghatározása nem járulna hozzá a megreformált közös halászati politika céljainak eléréséhez. Ennek megfelelően az ICES 22–24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra helyénvaló a 2014-es szinten meghatározni az erőkifejtési korlátozásokat. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz.

| (8) | A rendelkezésre bocsátott tudományos szakvélemények alapján megállapítható, hogy a Balti-tengeren az ICES 22–24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtés kezelése tekintetében rugalmasság vezethető be anélkül, hogy ezzel veszélybe kerülnének a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv célkitűzései, vagy növekedne a halászati mortalitás mértéke. Az említett rugalmasság lehetővé tenné a halászati erőkifejtés hatékonyabb kezelését, amennyiben a kvóták kiosztása nem egyenlően történik a tagállami flottán belül, és előmozdítaná a kvótacserékre való gyors reagálást. Így a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy további, kikötőn kívül töltött napokat osszanak ki a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak, amennyiben az adott tagállam lobogója alatt közlekedő másik halászhajótól ugyanannyi, kikötőn kívül töltött napot visszavonnak. |
| --- | --- |

(8)

A rendelkezésre bocsátott tudományos szakvélemények alapján megállapítható, hogy a Balti-tengeren az ICES 22–24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtés kezelése tekintetében rugalmasság vezethető be anélkül, hogy ezzel veszélybe kerülnének a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv célkitűzései, vagy növekedne a halászati mortalitás mértéke. Az említett rugalmasság lehetővé tenné a halászati erőkifejtés hatékonyabb kezelését, amennyiben a kvóták kiosztása nem egyenlően történik a tagállami flottán belül, és előmozdítaná a kvótacserékre való gyors reagálást. Így a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy további, kikötőn kívül töltött napokat osszanak ki a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak, amennyiben az adott tagállam lobogója alatt közlekedő másik halászhajótól ugyanannyi, kikötőn kívül töltött napot visszavonnak.

| (9) | A nemrégiben kibocsátott tudományos szakvélemények tanúsága szerint az ICES az ICES 25–32 alkörzet tőkehalállományai tekintetében nem tudta megállapítani a biológiai referenciapontokat, ezért szakvéleményében azt javasolta, hogy a szóban forgó tőkehalállomány vonatkozásában a teljes kifogható mennyiség a korlátozott adatokon alapuló megközelítés szerint kerüljön meghatározásra. A biológiai referenciapontok hiánya miatt az ICES 25–32 alkörzet tőkehalállományai esetében nem követhetők a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó szabályok. Tekintettel arra, hogy a halászati lehetőségek meghatározásának elmaradása komolyan veszélyeztetheti az állomány fenntarthatóságát, az említett tőkehalállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiséget helyénvaló az ICES által kidolgozott és javasolt módszer szerint rögzíteni, a halászatierőkifejtés-korlátozásokat pedig a 2014-es szinten meghatározni. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és elősegíti a szelektívebb halászatot, valamint hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz. |
| --- | --- |

(9)

A nemrégiben kibocsátott tudományos szakvélemények tanúsága szerint az ICES az ICES 25–32 alkörzet tőkehalállományai tekintetében nem tudta megállapítani a biológiai referenciapontokat, ezért szakvéleményében azt javasolta, hogy a szóban forgó tőkehalállomány vonatkozásában a teljes kifogható mennyiség a korlátozott adatokon alapuló megközelítés szerint kerüljön meghatározásra. A biológiai referenciapontok hiánya miatt az ICES 25–32 alkörzet tőkehalállományai esetében nem követhetők a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó szabályok. Tekintettel arra, hogy a halászati lehetőségek meghatározásának elmaradása komolyan veszélyeztetheti az állomány fenntarthatóságát, az említett tőkehalállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiséget helyénvaló az ICES által kidolgozott és javasolt módszer szerint rögzíteni, a halászatierőkifejtés-korlátozásokat pedig a 2014-es szinten meghatározni. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és elősegíti a szelektívebb halászatot, valamint hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz.

| (10) | Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) és különösen az említett rendelet – a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatokkal kapcsolatos tájékoztatásról szóló – 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) és különösen az említett rendelet – a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatokkal kapcsolatos tájékoztatásról szóló – 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.

| (11) | A 847/96/EK tanácsi rendelet (4) kiegészítő feltételeket vezetett be a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból kifogható állományokra vonatkozó 3. cikkben és az analitikai célokra kifogható állományokra vonatkozó 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanács mindenekelőtt az állományok biológiai állapotára figyelemmel határoz arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3. és a 4. cikk. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában nemrégiben bevezetésre került az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmus. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené az élő tengeri biológiai erőforrások ésszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt megállapítani, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor kerül alkalmazásra az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha nem alkalmazzák az egymást követő évek közötti rugalmasság elvét, amelyet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése ír elő. |
| --- | --- |

(11)

A 847/96/EK tanácsi rendelet (4) kiegészítő feltételeket vezetett be a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból kifogható állományokra vonatkozó 3. cikkben és az analitikai célokra kifogható állományokra vonatkozó 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanács mindenekelőtt az állományok biológiai állapotára figyelemmel határoz arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3. és a 4. cikk. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában nemrégiben bevezetésre került az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmus. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené az élő tengeri biológiai erőforrások ésszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt megállapítani, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor kerül alkalmazásra az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha nem alkalmazzák az egymást követő évek közötti rugalmasság elvét, amelyet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése ír elő.

| (12) | Az Északi-tengerben élő sprattra vonatkozó tudományos szakvélemény az adott év júliusától a következő év júniusáig tartó időszakra terjed ki, a teljes kifogható mennyiség ugyanakkor a januártól decemberig tartó időszak tekintetében került meghatározásra. A 2014 júliusától 2015 júniusáig terjedő időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény szerint a teljes kifogható mennyiség jelentős mértékben megnövelhető. Ez azt jelenti, hogy 2014 második felében az előre becsültnél nagyobb volt a rendelkezésre álló sprattállomány. Mivel az állomány elemző értékelés tárgyát képezi, és biztonságos biológiai határértékeken belül van, teljesülnek a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkének, és ezzel az évek közötti kvótarugalmasságnak az alkalmazását lehetővé tévő feltételek, ennek megfelelően pedig engedélyezni kell az említett kvótarugalmasságot annak érdekében, hogy a halászati ágazat a lehető leghatékonyabban kihasználhassa a rendelkezésre álló sprattállományt. A 43/2014/EU tanácsi rendeletet (5) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az Északi-tengerben élő sprattra vonatkozó tudományos szakvélemény az adott év júliusától a következő év júniusáig tartó időszakra terjed ki, a teljes kifogható mennyiség ugyanakkor a januártól decemberig tartó időszak tekintetében került meghatározásra. A 2014 júliusától 2015 júniusáig terjedő időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény szerint a teljes kifogható mennyiség jelentős mértékben megnövelhető. Ez azt jelenti, hogy 2014 második felében az előre becsültnél nagyobb volt a rendelkezésre álló sprattállomány. Mivel az állomány elemző értékelés tárgyát képezi, és biztonságos biológiai határértékeken belül van, teljesülnek a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkének, és ezzel az évek közötti kvótarugalmasságnak az alkalmazását lehetővé tévő feltételek, ennek megfelelően pedig engedélyezni kell az említett kvótarugalmasságot annak érdekében, hogy a halászati ágazat a lehető leghatékonyabban kihasználhassa a rendelkezésre álló sprattállományt. A 43/2014/EU tanácsi rendeletet (5) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | A 43/2014/EU rendelet bizonyos állományok tekintetében lehetővé teszi, hogy a tagállamok 2015-ben kihasználják a részükre 2014-ben rendelkezésre álló kvótából fennmaradt mennyiségeket a kvóta legfeljebb 10 %-áig terjedő mértékben. 2014. augusztus 6-án az Orosz Föderáció importtilalmat vezetett be az Unióból származó bizonyos mezőgazdasági és halászati termékekre. Ennek következtében lehetetlenné vált bizonyos termékek Oroszországba való kivitele, amit a gyártók 2014 őszére terveztek, és néhány esetben nem lehet rövid távon alternatív piacokat találni. A kivételes körülményekre és az ügy sürgősségére tekintettel lehetővé kell tenni bizonyos kiigazításokat a 2014-es halászati idényre. A kedvező tudományos szakvélemény és az érintett part menti államok ugyancsak kedvező hozzáállása fényében helyénvaló kivételesen és kizárólag az orosz tilalom által legsúlyosabban és legközvetlenebbül érintett állományok tekintetében lehetővé tenni a 2014-ben nem kihasznált és 2015-re átvihető mennyiség százalékos arányának a megemelését. Az említett kivételes intézkedés a 2014-es halászati idényre korlátozódik. Az intézkedés következtében várhatóan sikerül új piacokat találni vagy a fogásmennyiségeket kiigazítani arra az esetre, ha a tilalom 2015-ben is fennállna. Ugyanezen okokból az 1180/2013/EU tanácsi rendeletbe (6) be kell illeszteni egy megfelelő rendelkezést, amely lehetővé teszi a kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelét. A 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 43/2014/EU rendelet bizonyos állományok tekintetében lehetővé teszi, hogy a tagállamok 2015-ben kihasználják a részükre 2014-ben rendelkezésre álló kvótából fennmaradt mennyiségeket a kvóta legfeljebb 10 %-áig terjedő mértékben. 2014. augusztus 6-án az Orosz Föderáció importtilalmat vezetett be az Unióból származó bizonyos mezőgazdasági és halászati termékekre. Ennek következtében lehetetlenné vált bizonyos termékek Oroszországba való kivitele, amit a gyártók 2014 őszére terveztek, és néhány esetben nem lehet rövid távon alternatív piacokat találni. A kivételes körülményekre és az ügy sürgősségére tekintettel lehetővé kell tenni bizonyos kiigazításokat a 2014-es halászati idényre. A kedvező tudományos szakvélemény és az érintett part menti államok ugyancsak kedvező hozzáállása fényében helyénvaló kivételesen és kizárólag az orosz tilalom által legsúlyosabban és legközvetlenebbül érintett állományok tekintetében lehetővé tenni a 2014-ben nem kihasznált és 2015-re átvihető mennyiség százalékos arányának a megemelését. Az említett kivételes intézkedés a 2014-es halászati idényre korlátozódik. Az intézkedés következtében várhatóan sikerül új piacokat találni vagy a fogásmennyiségeket kiigazítani arra az esetre, ha a tilalom 2015-ben is fennállna. Ugyanezen okokból az 1180/2013/EU tanácsi rendeletbe (6) be kell illeszteni egy megfelelő rendelkezést, amely lehetővé teszi a kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelét. A 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az unióbeli halászok megélhetésének biztosítása érdekében e rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. A (13) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt a 2014-ben kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelére vonatkozó rendelkezéseket 2014. január 1-jei hatállyal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az unióbeli halászok megélhetésének biztosítása érdekében e rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. A (13) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt a 2014-ben kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelére vonatkozó rendelkezéseket 2014. január 1-jei hatállyal kell alkalmazni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet bizonyos balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2015. évi halászati lehetőségeket.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „ICES”: Nemzetközi Tengerkutatási Tanács;

2.   „Balti-tenger”: az ICES IIIb, IIIc és IIId övezet;

3.   „alkörzet”: a 2187/2005/EK tanácsi rendelet (7) I. mellékletében meghatározott ICES alkörzetek egyike;

4.   „halászhajó”: minden olyan hajó, amelyet a tengeri biológiai erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására szereltek fel;

5.   „uniós halászhajó”: olyan halászhajó, amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban került sor;

6.   „halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kapacitásának és aktivitásának szorzata; halászhajók csoportja esetében a csoportba tartozó összes halászhajó halászati erőkifejtésének összege;

7.   „állomány”: valamely adott gazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;

8.   „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományok vonatkozásában az a mennyiség, amely:

| i. | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kifogható; vagy |
| --- | --- |

i.

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kifogható; vagy

| ii. | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kirakodható. |
| --- | --- |

ii.

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kirakodható.

9.   „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada.

10.   „kikötőn kívül töltött nap”: az a folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amely során a halászhajó kikötőn kívül tartózkodik.

II. FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

4. cikk

A teljes kifogható mennyiségek és kiosztásuk

A teljes kifogható mennyiségeket, a kvótákat és – adott esetben – a felhasználásukhoz funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.

5. cikk

A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések

A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamoknak történő kiosztása nem érinti a következőket:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;

| c) | a 847/96/EK rendelet 3. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások; |
| --- | --- |

c)

a 847/96/EK rendelet 3. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások;

| d) | a 847/96/EK rendelet 4. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján visszatartott mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

a 847/96/EK rendelet 4. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján visszatartott mennyiségek;

| e) | az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

e)

az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

6. cikk

A kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó fogásokra és járulékos fogásokra vonatkozó feltételek

A sima lepényhal fogásait és járulékos fogásait csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha azokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő uniós halászhajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.

7. cikk

A halászati erőkifejtés korlátozásai

A halászati erőkifejtésre vonatkozó korlátozásokat a II. melléklet tartalmazza.

III. FEJEZET

RUGALMASSÁG A HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK MEGHATÁROZÁSÁBAN BIZONYOS ÁLLOMÁNYOK TEKINTETÉBEN

8. cikk

A 43/2014/EU rendelet módosítása

A 43/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 18a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:






  „m) | hering a VIIa, VIIg, VIIh és VIIk övezet; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 18a. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„m)

hering a VIIa, VIIg, VIIh és VIIk övezet;

| n) | fattyúmakréla a IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizeiben; Vb övezet uniós és nemzetközi vizeiben; XII és XIV övezet nemzetközi vizeiben.” |
| --- | --- |

n)

fattyúmakréla a IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizeiben; Vb övezet uniós és nemzetközi vizeiben; XII és XIV övezet nemzetközi vizeiben.”

| b) | A rendelet a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   A (4) bekezdéstől eltérve a 10 %-os arányt további 15 %-kal meg kell növelni az (1) bekezdés c), d), f), g), j), k), m) és n) pontjában említett állományok tekintetében.” |
| --- | --- |

b)

A rendelet a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   A (4) bekezdéstől eltérve a 10 %-os arányt további 15 %-kal meg kell növelni az (1) bekezdés c), d), f), g), j), k), m) és n) pontjában említett állományok tekintetében.”

| 2. | A IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozóan az IA. mellékletben szereplő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:









  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | a IIa és IV övezet uniós vizei
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 1 546 (9) | | |
| Dánia | 122 383 (9) | | |
| Németország | 1 546 (9) | | |
| Franciaország | 1 546 (9) | | |
| Hollandia | 1 546 (9) | | |
| Svédország | 1 330 (8)
   (9) | | |
| Egyesült Királyság | 5 103 (9) | | |
| Unió | 135 000 | | |
| Norvégia | 9 000 | | |
| TAC | 144 000 | | Analitikai TAC |

2.

A IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozóan az IA. mellékletben szereplő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Övezet:

a IIa és IV övezet uniós vizei

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 546 (9)

Dánia

122 383 (9)

Németország

1 546 (9)

Franciaország

1 546 (9)

Hollandia

1 546 (9)

Svédország

1 330 (8)
   (9)

Egyesült Királyság

5 103 (9)

Unió

135 000

Norvégia

9 000

TAC

144 000

9. cikk

Az 1180/2013/EU rendelet módosításai

A 1180/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „5a. cikk
  Rugalmasság a halászati lehetőségek meghatározásában bizonyos állományok tekintetében
  (1)   Ezt a cikket a következő állományokra kell alkalmazni:






  a) | az ICES 30–31 alkörzetben élő hering; |
| --- | --- | --- |

1.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Rugalmasság a halászati lehetőségek meghatározásában bizonyos állományok tekintetében

(1)   Ezt a cikket a következő állományokra kell alkalmazni:

a)

az ICES 30–31 alkörzetben élő hering;

| b) | az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering; |
| --- | --- |

b)

az ICES 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering;

| c) | az ICES 28.1 alkörzetben élő hering; |
| --- | --- |

c)

az ICES 28.1 alkörzetben élő hering;

| d) | az ICES 22–32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt. |
| --- | --- |

d)

az ICES 22–32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott állományok tekintetében megállapított tagállami kvóták 25 %-áig a 2014-ben ki nem használt mennyiségeket hozzá kell adni ahhoz a mennyiséghez, amelyet a vonatkozó állomány tekintetében az érintett tagállam számára a 2015-ös évre kiszámítanak. A más tagállamokra az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 16. cikkének (8) bekezdése alapján átruházott mennyiségeket és az 1224/2009/EK rendelet 37., 105. és 107. cikke alapján levont mennyiségeket figyelembe kell venni a kihasznált és ki nem használt mennyiségek e bekezdés szerinti megállapításakor.

10

(3)   A 847/96/EK rendelet 4. cikke az e cikk (1) bekezdésében meghatározott állományok tekintetében nem alkalmazandó az érintett tagállamokra nézve.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).”"

10

| 2. | Az I. mellékletbe a következő állományokra vonatkozó bejegyzések tekintetében be kell illeszteni az alábbi lábjegyzeteket: a 30–31. alkörzetben élő hering; a 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering; a 28.1 alkörzetben élő hering; 22–32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt.
  „A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

Az I. mellékletbe a következő állományokra vonatkozó bejegyzések tekintetében be kell illeszteni az alábbi lábjegyzeteket: a 30–31. alkörzetben élő hering; a 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering; a 28.1 alkörzetben élő hering; 22–32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt.

„A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

10. cikk

Adatszolgáltatás

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a kifogott vagy kirakodott állományok mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

11. cikk

Rugalmasság

(1)   Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.

(2)   A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke nem alkalmazandó abban az esetben, ha az adott tagállam alkalmazza az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében előírt, egymást követő évek közötti rugalmasságot.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2015. január 1-jétől alkalmazandó.

A 8. és a 9. cikk azonban 2014. január 1-jei hatállyal alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MARTINA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  A Tanács 1098/2007/EK rendelete (2007. szeptember 18.) a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

4

(5)  A Tanács 43/2014/EU rendelete ( 2014. január 20. ) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2014.1.28., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1180/2013/EU rendelete (2013. november 19.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 313., 2013.11.22., 4. o.).

6

(7)  A Tanács 2187/2005/EK rendelete (2005. december 21.) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).

7

(8)  A homoki angolnával együtt.

8

(9)  Az e kvótába beszámító kirakodások legalább 98 %-ának sprattnak kell lennie. A közönséges lepényhal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani a kvóta (OTH/*2AC4C) fennmaradó 2 %-ába.”

9

---

I. MELLÉKLET

A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HALÁSZHAJÓKRA ALKALMAZANDÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

Az alábbi táblázatok állományonként meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és a kvótákat (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában), valamint a funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.

Eltérő rendelkezés hiányában a halászati övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.

A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás.

A következő táblázat e rendelet alkalmazása céljából megadja a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit:

| Tudományos név | Hárombetűs kód | Közönséges név |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Hering |
| Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |
| Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |
| Salmo salar | SAL | Lazac |
| Sprattus sprattus | SPR | Spratt |

Tudományos név

Hárombetűs kód

Közönséges név

Clupea harengus

HER

Hering

Gadus morhua

COD

Közönséges tőkehal

Pleuronectes platessa

PLE

Sima lepényhal

Salmo salar

SAL

Lazac

Sprattus sprattus

SPR

Spratt

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | 30–31 alkörzet
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Finnország | 129 923 | | |
| Svédország | 28 547 | | |
| Unió | 158 470 | | |
| TAC | 158 470 | | Analitikai TAC |

Faj:

Hering

Clupea harengus

Övezet:

30–31 alkörzet

HER/3D30.; HER/3D31.

Finnország

129 923

Svédország

28 547

Unió

158 470

TAC

158 470

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | 22–24 alkörzet
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 3 115 | | |
| Németország | 12 259 | | |
| Finnország | 2 | | |
| Lengyelország | 2 891 | | |
| Svédország | 3 953 | | |
| Unió | 22 220 | | |
| TAC | 22 220 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Hering

Clupea harengus

Clupea harengus

Övezet:

Övezet:

22–24 alkörzet

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Dánia

3 115

Németország

12 259

Finnország

2

Lengyelország

2 891

Svédország

3 953

Unió

22 220

TAC

22 220

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 3 596 | | |
| Németország | 953 | | |
| Észtország | 18 363 | | |
| Finnország | 35 845 | | |
| Lettország | 4 532 | | |
| Litvánia | 4 772 | | |
| Lengyelország | 40 723 | | |
| Svédország | 54 667 | | |
| Unió | 163 451 | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Hering

Clupea harengus

Clupea harengus

Övezet:

Övezet:

A 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizei

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Dánia

3 596

Németország

953

Észtország

18 363

Finnország

35 845

Lettország

4 532

Litvánia

4 772

Lengyelország

40 723

Svédország

54 667

Unió

163 451

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

| Faj: | Hering

  Clupea harengus | Övezet: | 28.1 alkörzet
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- | --- |
| Észtország | 17 908 | | |
| Lettország | 20 872 | | |
| Unió | 38 780 | | |
| TAC | 38 780 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Hering

Clupea harengus

Clupea harengus

Övezet:

Övezet:

28.1 alkörzet

HER/03D.RG

Észtország

17 908

Lettország

20 872

Unió

38 780

TAC

38 780

Analitikai TAC

| Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | A 25–32 alkörzet uniós vizei
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 11 814 | | |
| Németország | 4 700 | | |
| Észtország | 1 151 | | |
| Finnország | 904 | | |
| Lettország | 4 393 | | |
| Litvánia | 2 894 | | |
| Lengyelország | 13 603 | | |
| Svédország | 11 969 | | |
| Unió | 51 429 | | |
| TAC | Nem releváns | | Elővigyázatossági TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Gadus morhua

Övezet:

Övezet:

A 25–32 alkörzet uniós vizei

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Dánia

11 814

Németország

4 700

Észtország

1 151

Finnország

904

Lettország

4 393

Litvánia

2 894

Lengyelország

13 603

Svédország

11 969

Unió

51 429

TAC

Nem releváns

Elővigyázatossági TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua | Övezet: | 22–24 alkörzet
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 6 941 | | |
| Németország | 3 393 | | |
| Észtország | 154 | | |
| Finnország | 136 | | |
| Lettország | 574 | | |
| Litvánia | 372 | | |
| Lengyelország | 1 857 | | |
| Svédország | 2 473 | | |
| Unió | 15 900 | | |
| TAC | 15 900 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Gadus morhua

Övezet:

Övezet:

22–24 alkörzet

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Dánia

6 941

Németország

3 393

Észtország

154

Finnország

136

Lettország

574

Litvánia

372

Lengyelország

1 857

Svédország

2 473

Unió

15 900

TAC

15 900

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Sima lepényhal

  Pleuronectes platessa | Övezet: | A 22–32 alkörzet uniós vizei
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 2 443 | | |
| Németország | 271 | | |
| Lengyelország | 511 | | |
| Svédország | 184 | | |
| Unió | 3 409 | | |
| TAC | 3 409 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Övezet:

Övezet:

A 22–32 alkörzet uniós vizei

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Dánia

2 443

Németország

271

Lengyelország

511

Svédország

184

Unió

3 409

TAC

3 409

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Lazac

  Salmo salar | Övezet: | A 22–31 alkörzet uniós vizei
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 19 879 (1) | | |
| Németország | 2 212 (1) | | |
| Észtország | 2 020 (1) | | |
| Finnország | 24 787 (1) | | |
| Lettország | 12 644 (1) | | |
| Litvánia | 1 486 (1) | | |
| Lengyelország | 6 030 (1) | | |
| Svédország | 26 870 (1) | | |
| Unió | 95 928 (1) | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Faj:

Lazac

Salmo salar

Salmo salar

Övezet:

Övezet:

A 22–31 alkörzet uniós vizei

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Dánia

19 879 (1)

1

Németország

2 212 (1)

1

Észtország

2 020 (1)

1

Finnország

24 787 (1)

1

Lettország

12 644 (1)

1

Litvánia

1 486 (1)

1

Lengyelország

6 030 (1)

1

Svédország

26 870 (1)

1

Unió

95 928 (1)

1

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Lazac

  Salmo salar | Övezet: | A 32 alkörzet uniós vizei
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Észtország | 1 344 (2) | | |
| Finnország | 11 762 (2) | | |
| Unió | 13 106 (2) | | |
| TAC | Nem releváns | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Lazac

Salmo salar

Salmo salar

Övezet:

Övezet:

A 32 alkörzet uniós vizei

SAL/3D32.

Észtország

1 344 (2)

2

Finnország

11 762 (2)

2

Unió

13 106 (2)

2

TAC

Nem releváns

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Spratt

  Sprattus sprattus | Övezet: | A 22–32 alkörzet uniós vizei
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 21 068 | | |
| Németország | 13 347 | | |
| Észtország | 24 465 | | |
| Finnország | 11 029 | | |
| Lettország | 29 548 | | |
| Litvánia | 10 689 | | |
| Lengyelország | 62 706 | | |
| Svédország | 40 729 | | |
| Unió | 213 581 | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Spratt

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Övezet:

Övezet:

A 22–32 alkörzet uniós vizei

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Dánia

21 068

Németország

13 347

Észtország

24 465

Finnország

11 029

Lettország

29 548

Litvánia

10 689

Lengyelország

62 706

Svédország

40 729

Unió

213 581

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

---

(1)  A halegyedek számában kifejezve.

1

(2)  A halegyedek számában kifejezve.

2

---

II. MELLÉKLET

A HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉS KORLÁTOZÁSAI

| 1. | A tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő és 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól eltérő horogsorral, kézi horogsorral, illetve orsós felszereléssel halászó halászhajók számára a halászatot a következők szerint engedélyezik:






  a) | legfeljebb 147, kikötőn kívül töltött nap a 22–24. ICES-alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazandó; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő és 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól eltérő horogsorral, kézi horogsorral, illetve orsós felszereléssel halászó halászhajók számára a halászatot a következők szerint engedélyezik:

a)

legfeljebb 147, kikötőn kívül töltött nap a 22–24. ICES-alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazandó; valamint

| b) | legfeljebb 146, kikötőn kívül töltött nap a 25–28. ICES-alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 146, kikötőn kívül töltött nap a 25–28. ICES-alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó.

| 2. | Azoknak a kikötőn kívül töltött napoknak az évenkénti maximális száma, amelyek során valamely halászhajó az 1. pont a) és b) alpontjában említett két területen tartózkodhat és ott az 1. pontban meghatározott halászeszközökkel halászati tevékenységet folytathat, nem haladhatja meg a két terület valamelyikére kiosztott, kikötőn kívül töltött napok maximális számát. |
| --- | --- |

2.

Azoknak a kikötőn kívül töltött napoknak az évenkénti maximális száma, amelyek során valamely halászhajó az 1. pont a) és b) alpontjában említett két területen tartózkodhat és ott az 1. pontban meghatározott halászeszközökkel halászati tevékenységet folytathat, nem haladhatja meg a két terület valamelyikére kiosztott, kikötőn kívül töltött napok maximális számát.

| 3. | Az 1. és a 2. ponttól eltérve és a halászati lehetőségek hatékony irányítása érdekében a tagállamok az előírt mennyiségen felül további, kikötőn kívül töltött napokat biztosíthatnak a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóknak, amennyiben ugyanannyi, kikötőn kívül töltött napot visszavonnak a lobogójuk alatt közlekedő és az érintett területen erőkifejtési korlátozások hatálya alá tartozó más halászhajó(k)tól, és amennyiben az egyes átadó halászhajók kW-értékekben kifejezett kapacitása eléri vagy meghaladja a fogadó halászhajók kapacitását. A fogadó halászhajók száma nem haladhatja meg az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő, az 1. pontban foglaltaknak megfelelő halászhajók teljes számának 15 %-át. |
| --- | --- |

3.

Az 1. és a 2. ponttól eltérve és a halászati lehetőségek hatékony irányítása érdekében a tagállamok az előírt mennyiségen felül további, kikötőn kívül töltött napokat biztosíthatnak a lobogójuk alatt közlekedő halászhajóknak, amennyiben ugyanannyi, kikötőn kívül töltött napot visszavonnak a lobogójuk alatt közlekedő és az érintett területen erőkifejtési korlátozások hatálya alá tartozó más halászhajó(k)tól, és amennyiben az egyes átadó halászhajók kW-értékekben kifejezett kapacitása eléri vagy meghaladja a fogadó halászhajók kapacitását. A fogadó halászhajók száma nem haladhatja meg az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő, az 1. pontban foglaltaknak megfelelő halászhajók teljes számának 15 %-át.

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/27

---

A BIZOTTSÁG 1222/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. október 8.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények alkategóriáinak meghatározására alkalmazott módszertan részletes leírására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 131. cikke (18) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/36/EU irányelv felhatalmazza a tagállamok illetékes vagy kijelölt hatóságait, hogy szigorúbb tőkekövetelményeket írjanak elő a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozóan, kompenzálva azt, hogy ezek az intézmények nagyobb kockázatot jelentenek a pénzügyi rendszerre nézve, fizetésképtelenségük pedig jelentős mértékben érintené az adófizetőket. Az irányelv körvonalazza a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények – rendszerszintű jelentőségüknek megfelelő – alkategóriákba sorolására alkalmazott módszertan bizonyos alapelveit. A besorolásuknak megfelelően rónak ki rájuk egy további, az elsődleges alapvető tőkére vonatkozó követelményt, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffert. A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és besorolására alkalmazott módszertan alapját öt olyan kategória képezi, amelyek azt mérik, mennyire jelentős egy adott bank rendszerszinten a globális pénzpiacok szempontjából. E rendelet tovább részletezi ezt a módszertant. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/36/EU irányelv felhatalmazza a tagállamok illetékes vagy kijelölt hatóságait, hogy szigorúbb tőkekövetelményeket írjanak elő a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozóan, kompenzálva azt, hogy ezek az intézmények nagyobb kockázatot jelentenek a pénzügyi rendszerre nézve, fizetésképtelenségük pedig jelentős mértékben érintené az adófizetőket. Az irányelv körvonalazza a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények – rendszerszintű jelentőségüknek megfelelő – alkategóriákba sorolására alkalmazott módszertan bizonyos alapelveit. A besorolásuknak megfelelően rónak ki rájuk egy további, az elsődleges alapvető tőkére vonatkozó követelményt, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffert. A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és besorolására alkalmazott módszertan alapját öt olyan kategória képezi, amelyek azt mérik, mennyire jelentős egy adott bank rendszerszinten a globális pénzpiacok szempontjából. E rendelet tovább részletezi ezt a módszertant.

| (2) | A 2013/36/EU irányelvben alkalmazott megközelítést követendő, e rendeletnek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a globálisan rendszerszinten jelentős bankok értékelésére és a magasabb veszteségviselési képesség követelményére kialakított módszertani standardokat kell figyelembe vennie. E standardok alapját a Pénzügyi Stabilitási Tanács által a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények vonatkozásában, „A rendszerszinten jelentős pénzügyi intézményekhez kapcsolódó erkölcsi kockázat csökkentése – PST-ajánlások és határidők” című jelentést követően kialakított keret képezi. |
| --- | --- |

(2)

A 2013/36/EU irányelvben alkalmazott megközelítést követendő, e rendeletnek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a globálisan rendszerszinten jelentős bankok értékelésére és a magasabb veszteségviselési képesség követelményére kialakított módszertani standardokat kell figyelembe vennie. E standardok alapját a Pénzügyi Stabilitási Tanács által a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények vonatkozásában, „A rendszerszinten jelentős pénzügyi intézményekhez kapcsolódó erkölcsi kockázat csökkentése – PST-ajánlások és határidők” című jelentést követően kialakított keret képezi.

| (3) | A 2013/36/EU irányelv egyértelműen rögzíti, hogy az azonosítás és a besorolás módszertanának tagállami harmonizációja az adott szervezet rendszerszintű jelentőségének értékelésére használt összesített eredmény meghatározására alkalmazott egységes és átlátható paraméterekkel biztosított. Annak érdekében, hogy a globális pénzügyi rendszer leképezéséhez referenciaként szolgáló, az Európai Unióban és harmadik országokban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankok és bankcsoportok mintája egységes legyen az Európai Unió egészében, az Európai Bankhatóságnak (EBH) kell meghatároznia ezt a mintát. A hatékony felügyeleti mérlegelés során a mintába bankokat felvenni vagy abból bankokat kizárni kizárólag a minta mint hivatkozási alap funkciójának a biztosítása céljából lehet, más indokból nem. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/36/EU irányelv egyértelműen rögzíti, hogy az azonosítás és a besorolás módszertanának tagállami harmonizációja az adott szervezet rendszerszintű jelentőségének értékelésére használt összesített eredmény meghatározására alkalmazott egységes és átlátható paraméterekkel biztosított. Annak érdekében, hogy a globális pénzügyi rendszer leképezéséhez referenciaként szolgáló, az Európai Unióban és harmadik országokban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankok és bankcsoportok mintája egységes legyen az Európai Unió egészében, az Európai Bankhatóságnak (EBH) kell meghatároznia ezt a mintát. A hatékony felügyeleti mérlegelés során a mintába bankokat felvenni vagy abból bankokat kizárni kizárólag a minta mint hivatkozási alap funkciójának a biztosítása céljából lehet, más indokból nem.

| (4) | A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítási folyamatának összehasonlítható adatokon kell alapulnia és a folyamat kialakításakor figyelembe kell venni, hogy az intézményeknek egyértelműen tudniuk kell, vonatkozik-e rájuk valamely pufferkövetelmény, és ha igen, mennyiben. Emiatt a módszertan részeként meg kell határozni a folyamatra vonatkozó határidőket és eljárásrendeket. Ugyanakkor, mivel a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosításának nagy, globális – esetleg harmadik országokban is tevékenykedő – bankcsoportok mintájára vonatkozó, friss adatokra kell épülnie, a szükséges adatok az év második felénél korábban nem fognak rendelkezésre állni. Annak érdekében, hogy az intézmények a globálisan rendszerszinten jelentős intézményi státusukból eredő követelményeknek eleget tehessenek, célszerű, ha a pufferkövetelmény körülbelül egy évvel a globálisan rendszerszinten jelentős intézményként való azonosításukat követően lép hatályba. |
| --- | --- |

(4)

A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítási folyamatának összehasonlítható adatokon kell alapulnia és a folyamat kialakításakor figyelembe kell venni, hogy az intézményeknek egyértelműen tudniuk kell, vonatkozik-e rájuk valamely pufferkövetelmény, és ha igen, mennyiben. Emiatt a módszertan részeként meg kell határozni a folyamatra vonatkozó határidőket és eljárásrendeket. Ugyanakkor, mivel a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosításának nagy, globális – esetleg harmadik országokban is tevékenykedő – bankcsoportok mintájára vonatkozó, friss adatokra kell épülnie, a szükséges adatok az év második felénél korábban nem fognak rendelkezésre állni. Annak érdekében, hogy az intézmények a globálisan rendszerszinten jelentős intézményi státusukból eredő követelményeknek eleget tehessenek, célszerű, ha a pufferkövetelmény körülbelül egy évvel a globálisan rendszerszinten jelentős intézményként való azonosításukat követően lép hatályba.

| (5) | A 2013/36/EU irányelv a rendszerszintű jelentőség mérésének öt, számszerűsíthető mutatókat tartalmazó kategóriáját állapítja meg. Annak érdekében, hogy az intézmények és a hatóságok adminisztratív terhei csökkenjenek, ezek a kategóriák megegyeznek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által alkalmazottakkal. A számszerűsíthető mutatók további meghatározásakor e rendeletnek ugyanezt a módszert kell követnie. A mutatókat úgy kell kiválasztani, hogy tükrözzék valamely szervezet fizetésképtelensége lehetséges negatív externáliáinak különféle aspektusait és a szervezet kritikus funkcióit a pénzügyi rendszer stabilitásának vonatkozásában. A rendszerszintű jelentőség meghatározásakor a globális pénzügyi piacokat és a globális gazdaságot kell vonatkoztatási alapul venni. |
| --- | --- |

(5)

A 2013/36/EU irányelv a rendszerszintű jelentőség mérésének öt, számszerűsíthető mutatókat tartalmazó kategóriáját állapítja meg. Annak érdekében, hogy az intézmények és a hatóságok adminisztratív terhei csökkenjenek, ezek a kategóriák megegyeznek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által alkalmazottakkal. A számszerűsíthető mutatók további meghatározásakor e rendeletnek ugyanezt a módszert kell követnie. A mutatókat úgy kell kiválasztani, hogy tükrözzék valamely szervezet fizetésképtelensége lehetséges negatív externáliáinak különféle aspektusait és a szervezet kritikus funkcióit a pénzügyi rendszer stabilitásának vonatkozásában. A rendszerszintű jelentőség meghatározásakor a globális pénzügyi piacokat és a globális gazdaságot kell vonatkoztatási alapul venni.

| (6) | A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és besorolására alkalmazott pontos módszertannak a 2013/36/EU irányelvben rögzített alapelvek szerinti meghatározása érdekében pontosan körül kell írni az „érintett szervezet”, a „mutató értéke”, a „nevező” és a „határérték” fogalmát azáltal, hogy meghatározzuk e fogalmak e rendelet alkalmazásában vett jelentését. |
| --- | --- |

(6)

A globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására és besorolására alkalmazott pontos módszertannak a 2013/36/EU irányelvben rögzített alapelvek szerinti meghatározása érdekében pontosan körül kell írni az „érintett szervezet”, a „mutató értéke”, a „nevező” és a „határérték” fogalmát azáltal, hogy meghatározzuk e fogalmak e rendelet alkalmazásában vett jelentését.

| (7) | Az egyes bankcsoportoknak a mutatókkal, összevont alapon mért rendszerszintű jelentőségét egyéni összesített eredményként kell kifejezni egy bizonyos évre vonatkozóan, ez a mintában szereplő többi szervezethez viszonyított helyzetüket méri. A bankokat ennek az összesített eredménynek az alapján kell globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosítani és az eltérő pufferkövetelményeket támasztó alkategóriákba besorolni. Az eredmény átlagos kategóriaeredményként való kiszámításakor mind az öt kategóriának 20 %-os súlyozást kell kapnia. Az összesített eredmény számítása során a helyettesíthetőség kategóriáját maximálni kell, mivel a 2013-ig terjedő időszak és a 2013-as év adatainak elemzése alapján ez a kategória aránytalanul nagy hatást gyakorol a pénzforgalmi, jegyzési és letétkezelési szolgáltatások nyújtása terén domináns bankokra. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes bankcsoportoknak a mutatókkal, összevont alapon mért rendszerszintű jelentőségét egyéni összesített eredményként kell kifejezni egy bizonyos évre vonatkozóan, ez a mintában szereplő többi szervezethez viszonyított helyzetüket méri. A bankokat ennek az összesített eredménynek az alapján kell globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosítani és az eltérő pufferkövetelményeket támasztó alkategóriákba besorolni. Az eredmény átlagos kategóriaeredményként való kiszámításakor mind az öt kategóriának 20 %-os súlyozást kell kapnia. Az összesített eredmény számítása során a helyettesíthetőség kategóriáját maximálni kell, mivel a 2013-ig terjedő időszak és a 2013-as év adatainak elemzése alapján ez a kategória aránytalanul nagy hatást gyakorol a pénzforgalmi, jegyzési és letétkezelési szolgáltatások nyújtása terén domináns bankokra.

| (8) | Az érintett hatóságoknak lehetőséget kell biztosítani, hogy a hatékony felügyeleti mérlegelés során a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket megítélésük szerint alacsonyabb alkategóriából magasabb alkategóriába sorolják, illetve, hogy egy olyan szervezetet, amelynek összesített eredménye alacsonyabb a legalacsonyabb alkategóriára megszabott határértéknél, globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek nyilvánítsanak. Mivel a hatékony felügyeleti mérlegelésen alapuló azonosítás célja megegyezik a szokásos pontozási folyamat céljával, annak ugyanarra a szempontra kell épülnie, mint a szokásos pontozási folyamatnak, azaz a bankok globális pénzügyi piac és globális gazdaság szempontjából betöltött jelentőségére, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság módszertanával összhangban. A bankok csődkockázata nem lehet ilyen szempont, mivel azt más prudenciális követelményekben – többek között a teljes kockázati kitettségben és adott esetben további tőkekövetelményekben, például a rendszerkockázati tőkepufferben – már figyelembe vették. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett hatóságoknak lehetőséget kell biztosítani, hogy a hatékony felügyeleti mérlegelés során a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket megítélésük szerint alacsonyabb alkategóriából magasabb alkategóriába sorolják, illetve, hogy egy olyan szervezetet, amelynek összesített eredménye alacsonyabb a legalacsonyabb alkategóriára megszabott határértéknél, globálisan rendszerszinten jelentős intézménynek nyilvánítsanak. Mivel a hatékony felügyeleti mérlegelésen alapuló azonosítás célja megegyezik a szokásos pontozási folyamat céljával, annak ugyanarra a szempontra kell épülnie, mint a szokásos pontozási folyamatnak, azaz a bankok globális pénzügyi piac és globális gazdaság szempontjából betöltött jelentőségére, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság módszertanával összhangban. A bankok csődkockázata nem lehet ilyen szempont, mivel azt más prudenciális követelményekben – többek között a teljes kockázati kitettségben és adott esetben további tőkekövetelményekben, például a rendszerkockázati tőkepufferben – már figyelembe vették.

| (9) | E rendelet alapját az EBH Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet alapját az EBH Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi.

| (10) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte a kapcsolódó lehetséges költségeket és hasznokat, és véleményezésre kérte fel az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke értelmében létrehozott banki érdekképviseleti csoportot. |
| --- | --- |

(10)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte a kapcsolódó lehetséges költségeket és hasznokat, és véleményezésre kérte fel az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke értelmében létrehozott banki érdekképviseleti csoportot.

| (11) | Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni, mivel a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (4) bekezdésében rögzített, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer fenntartására vonatkozó követelmény 2016. január 1-jétől érvényes és akkortól kell bevezetni. Emiatt és annak érdekében, hogy a bankok idejében értesüljenek a rájuk – mint globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre – vonatkozó pufferkövetelményről, továbbá hogy kellő idejük legyen a szükséges tőkeemelésre, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket legkésőbb 2015 elején azonosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni, mivel a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (4) bekezdésében rögzített, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer fenntartására vonatkozó követelmény 2016. január 1-jétől érvényes és akkortól kell bevezetni. Emiatt és annak érdekében, hogy a bankok idejében értesüljenek a rájuk – mint globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre – vonatkozó pufferkövetelményről, továbbá hogy kellő idejük legyen a szükséges tőkeemelésre, a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket legkésőbb 2015 elején azonosítani kell.

| (12) | A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferkövetelményt a 2013/36/EU irányelv 162. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 3 év alatt kell bevezetni. Első lépésként a 2013/36/EU irányelv 162. cikke (5) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményt kell 2016. január 1-jétől alkalmazniuk azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyeket az érintett hatóságok 2015 elején azonosítanak a 2014 júliusáig szolgáltatott, pénzügyi év végi adatok alapján. Második lépésként a 2013/36/EU irányelv 162. cikke (5) bekezdésének b) pontjában foglalt pufferkövetelményt 2017. január 1-jétől kell alkalmazniuk azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyeket az érintett hatóságok 2015 végéig vagy legkésőbb 2016 elejéig azonosítanak a 2015. júliusáig szolgáltatott pénzügyi év végi adatok alapján, |
| --- | --- |

(12)

A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó pufferkövetelményt a 2013/36/EU irányelv 162. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 3 év alatt kell bevezetni. Első lépésként a 2013/36/EU irányelv 162. cikke (5) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményt kell 2016. január 1-jétől alkalmazniuk azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyeket az érintett hatóságok 2015 elején azonosítanak a 2014 júliusáig szolgáltatott, pénzügyi év végi adatok alapján. Második lépésként a 2013/36/EU irányelv 162. cikke (5) bekezdésének b) pontjában foglalt pufferkövetelményt 2017. január 1-jétől kell alkalmazniuk azoknak a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek, amelyeket az érintett hatóságok 2015 végéig vagy legkésőbb 2016 elejéig azonosítanak a 2015. júliusáig szolgáltatott pénzügyi év végi adatok alapján,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

E rendelet részletesen meghatározza azt a módszertant, amely szerint a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (1) bekezdésében említett tagállami hatóság (a továbbiakban: az érintett hatóság) összevont alapon globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosít valamely érintett szervezetet, valamint amely szerint meghatározzák a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények alkategóriáit és a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket rendszerszintű jelentőségük alapján ezekbe az alkategóriákba sorolják, továbbá a módszertan részeként rögzíti az azonosításhoz szükséges határidőket és adatokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „érintett szervezet”: az Európai Unióban működő anyaintézmény vagy az Európai Unióban működő pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy az Európai Unióban működő vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat, vagy olyan intézmény, amely nem leányvállalata valamely, az Európai Unióban működő anyaintézménynek vagy az Európai Unióban működő pénzügyi holdingtársaság anyavállalatnak vagy az Európai Unióban működő vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalatnak;

2.   „mutató értéke”: a 6. cikkben részletesen ismertetett minden mutató és a mintában szereplő minden érintett szervezet vonatkozásában a mutató egyedi értéke, harmadik országban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankok vonatkozásában pedig olyan összehasonlítható egyedi érték, amelyet a nemzetközi standardoknak megfelelően nyilvánosságra hoznak;

3.   „nevező”: minden mutató vonatkozásában a mintában szereplő érintett szervezetekre és harmadik országban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankokra vonatkozó mutatók értékeinek összesített értéke;

4.   „határérték”: a legalacsonyabb határvonalat és a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (9) bekezdésében meghatározott öt alkategória közötti határvonalat meghatározó pontszám.

3. cikk

A módszertanban alkalmazott közös paraméterek

(1)   Az EBH meghatározza azoknak az intézményeknek vagy csoportoknak a mintáját, amelyek mutatóinak értékét a pontszámok kiszámításakor a globális bankszektort leképező referenciaértékként kell alkalmazni, figyelembe véve a nemzetközileg elfogadott standardokat, különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által a globálisan rendszerszinten jelentős bankok azonosítására alkalmazott mintát, és minden év július 31-ig értesíti az érintett hatóságokat a mintában szereplő érintett szervezetekről.

A mintában érintett szervezetek és harmadik országokban működési engedéllyel rendelkező bankok szerepelnek, és a minta a 6. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott teljes kitettség alapján a 75 legnagyobbat tartalmazza közülük, továbbá olyan érintett szervezeteket, amelyeket globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosítottak és harmadik országban tevékenységi engedéllyel rendelkező olyan bankokat, amelyeket a megelőző évben globálisan rendszerszinten jelentősnek ítéltek.

Az EBH felvesz a mintába vagy kizár a mintából egyes érintett szervezeteket és harmadik országban engedéllyel rendelkező bankokat, ha és amilyen mértékben erre szükség van ahhoz, hogy a rendszerszintű jelentőség értékeléséhez a globális pénzügyi piacokat és a globális gazdaságot megfelelően leképező viszonyítási rendszert alakítson ki, figyelembe véve a nemzetközileg elfogadott standardokat, köztük a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által alkalmazott mintát.

(2)   Az érintett hatóság legkésőbb minden év július 31-ig adatot szolgáltat az EBH-nak a joghatósági területén tevékenységi engedéllyel rendelkező minden olyan érintett szervezet mutatóinak értékeiről, amelynek kitettsége meghaladja a 200 milliárd EUR-t. Az érintett hatóság biztosítja, hogy a mutatók értékei megegyezzenek a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságnak benyújtott és az érintett szervezet által az 1030/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (3) megfelelően nyilvánosságra hozott adatokkal. Az érintett hatóság a végrehajtási rendeletben meghatározott táblát használja.

(3)   Az EBH kiszámítja a nevezőt a (2) bekezdés szerint az érintett hatóságnak szolgáltatott mutatók értékei alapján, figyelembe véve a nemzetközileg elfogadott standardokat, különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által az adott évre vonatkozóan nyilvánosságra hozott nevezőket, és tájékoztatja az érintett hatóságokat ezekről a nevezőkről. A mutató nevezője a mintában szereplő minden érintett szervezet és harmadik országokban tevékenységi engedéllyel rendelkező minden bank mutatószáma értékének együttes összege, amelyről az érintett szervezetek esetében a (2) bekezdés szerint adatot szolgáltattak, és amint azt a harmadik országban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankok az adott év július 31-ig nyilvánosságra hozták.

4. cikk

Azonosítás

(1)   Az érintett hatóság legkésőbb minden év december 15-ig kiszámítja az EBH által közölt mintában szereplő, joghatósági területén tevékenységi engedéllyel rendelkező érintett szervezetek pontszámait. Ha az érintett hatóság a hatékony felügyeleti mérlegelés során a 2013/36/EU irányelv 131. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosít egy érintett szervezetet, köteles azt minden év december 15-ig részletesen megindokolni az EBH-nak írásban.

(2)   Az érintett szervezet globálisan rendszerszinten jelentős intézményként történő azonosítása és alkategóriába sorolása azt a naptári évet követő második év január 1-jén lép hatályba, amikor a nevezőket a 3. cikkel összhangban megállapították.

5. cikk

Azonosítás globálisan rendszerszinten jelentős intézményként, pontszám meghatározása, alkategóriába sorolás

(1)   A mutatók értékének alapjául az érintett szervezet megelőző pénzügyi év végi, összevont alapon szolgáltatott adatai, a harmadik országokban tevékenységi engedéllyel rendelkező bankok vonatkozásában pedig a nemzetközileg elfogadott standardokkal összhangban közölt adatok szolgálnak. Azon érintett szervezetek esetében, amelyek pénzügyi éve június 30-án zárul, az érintett hatóságok használhatják a szervezetek december 31-i helyzete szerinti mutatóinak értékeit is.

(2)   Az érintett hatóság a mintában szereplő érintett szervezetek pontszámát a kategóriapontok egyszerű átlagaként határozza meg úgy, hogy a helyettesíthetőséget mérő kategória esetében maximálisan 500 bázispont adható. Minden kategóriapontot az adott kategória egyes mutatói értékének és a mutató EBH által közölt nevezőjének hányadosaként kapott értékek egyszerű átlagaként kell meghatározni. A pontszámot bázispontban kell kifejezni és a legközelebbi egész bázispontra kell kerekíteni.

(3)   A legalacsonyabb határérték 130 bázispont. Az alkategóriák a következők:

| a) | 1. alkategória: 130–229 bázispont; |
| --- | --- |

a)

1. alkategória: 130–229 bázispont;

| b) | 2. alkategória: 230–329 bázispont; |
| --- | --- |

b)

2. alkategória: 230–329 bázispont;

| c) | 3. alkategória: 330–429 bázispont; |
| --- | --- |

c)

3. alkategória: 330–429 bázispont;

| d) | 4. alkategória: 430–529 bázispont; |
| --- | --- |

d)

4. alkategória: 430–529 bázispont;

| e) | 5. alkategória: 530–629 bázispont. |
| --- | --- |

e)

5. alkategória: 530–629 bázispont.

(4)   Az érintett hatóság globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosít valamely érintett szervezetet, ha a szervezet pontszáma magasabb a legalacsonyabb határértéknél vagy azzal egyenlő. Annak a döntésnek, amelynek értelmében a 2013/36/EU irányelv 131. cikke (10) bekezdése b) pontjának megfelelően valamely érintett szervezetet a hatékony felügyeleti mérlegelés során globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosítanak, annak megítélésén kell alapulnia, hogy a szervezet csődje jelentősen kedvezőtlenül befolyásolná-e a globális pénzügyi piacot és a globális gazdaságot.

(5)   Az illetékes hatóság a globálisan rendszerszinten jelentős intézményt a pontszámának megfelelően sorolja alkategóriába. Annak a döntésnek, amelynek értelmében valamely globálisan rendszerszinten jelentős intézményt a 2013/36/EU irányelv 131. cikke (10) bekezdése a) pontjának megfelelően a hatékony felügyeleti mérlegelés során alacsonyabb alkategóriából magasabba sorolnak, annak megítélésén kell alapulnia, hogy a szervezet csődje nagyobb mértékű kedvezőtlen hatást fejtene-e ki a globális pénzügyi piacra és a globális gazdaságra.

(6)   A (4) és az (5) bekezdésben hivatkozott döntések alátámaszthatók kiegészítő mutatókkal, amelyek azonban nem lehetnek az érintett szervezet fizetésképtelenségének valószínűségére vonatkozó mutatók. Az ilyen döntések alaposan dokumentált és ellenőrizhető mennyiségi és minőségi információkon alapulnak.

6. cikk

Mutatók

(1)   A csoport méretét mérő kategória a mellékletben részletesebben meghatározott egyetlen mutatószámot tartalmaz, amely a csoport teljes kitettségével egyenlő.

(2)   A csoportnak a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságát mérő kategória az összes alábbi, a mellékletben részletesebben meghatározott mutatót tartalmazza:

| a) | pénzügyi rendszeren belüli eszközök; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi rendszeren belüli eszközök;

| b) | pénzügyi rendszeren belüli kötelezettségek; |
| --- | --- |

b)

pénzügyi rendszeren belüli kötelezettségek;

| c) | forgalomban lévő értékpapírok. |
| --- | --- |

c)

forgalomban lévő értékpapírok.

(3)   A csoport által nyújtott szolgáltatások vagy pénzügyi infrastruktúra helyettesíthetőségét mérő kategória az összes alábbi, a mellékletben részletesebben meghatározott mutatót tartalmazza:

| a) | letétbe helyezett eszközök; |
| --- | --- |

a)

letétbe helyezett eszközök;

| b) | pénzforgalmi tevékenység; |
| --- | --- |

b)

pénzforgalmi tevékenység;

| c) | kötvény- és részvénypiaci, jegyzési garanciával biztosított ügyletek. |
| --- | --- |

c)

kötvény- és részvénypiaci, jegyzési garanciával biztosított ügyletek.

(4)   A csoport összetettségét mérő kategória az összes alábbi, a mellékletben részletesebben meghatározott mutatót tartalmazza:

| a) | a tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek névleges összege; |
| --- | --- |

a)

a tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek névleges összege;

| b) | az 1255/2012/EU bizottsági rendelettel (4) összhangban, valós értéken értékelt, 3. szintű eszközök; |
| --- | --- |

b)

az 1255/2012/EU bizottsági rendelettel (4) összhangban, valós értéken értékelt, 3. szintű eszközök;

| c) | kereskedési célú és értékesíthető értékpapírok. |
| --- | --- |

c)

kereskedési célú és értékesíthető értékpapírok.

(5)   A csoport határokon átnyúló tevékenységét mérő kategória az alábbi, a mellékletben részletesebben meghatározott mutatókat tartalmazza:

| a) | több joghatóságot érintő követelések; |
| --- | --- |

a)

több joghatóságot érintő követelések;

| b) | több joghatóságot érintő kötelezettségek. |
| --- | --- |

b)

több joghatóságot érintő kötelezettségek.

(6)   A nem euróban szolgáltatott adatokra vonatkozóan az érintett hatóság a megfelelő átváltási árfolyamot alkalmazza, figyelembe véve az Európai Központi Bank december 31-én érvényes referencia-árfolyamát és a nemzetközi standardokat. A (3) bekezdés b) pontjában említett pénzforgalmi tevékenység mutatójának vonatkozásában az érintett hatóság az érintett év átlagos átváltási árfolyamait alkalmazza.

7. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésében foglaltaktól eltérve, az EBH 2015. január 14-ig megállapítja azt a mintát, amelynek alapján az érintett szervezeteket 2014-re vonatkozóan globálisan rendszerszinten jelentős intézményként azonosítják. Az érintett hatóságok 2015. január 21-ig adatot szolgáltatnak az EBH-nak a 2014 júliusáig beérkezett pénzügyi év végi adatok alapján a mintába sorolt érintett hatóságokra vonatkozó mutatók értékeiről. E mutatók értékei alapján az EBH 2015. január 30-ig kiszámítja a 2014-re vonatkozó nevezőket. E nevezők alapján az érintett hatóságok meghatározzák az érintett szervezetek 2014-re érvényes pontszámait. Azonosítják továbbá a globálisan rendszerszinten jelentős intézményeket és alkategóriákba sorolják őket. Ezzel egyidejűleg az érintett hatóságok értesítik a Bizottságot, az Európai Rendszerkockázati Testületet (ERKT) és az EBH-t az azonosított globálisan rendszerszinten jelentős intézményekről, amelyek nevét, 2014-re vonatkozó pontszámaikkal együtt, 2015. február 28-ig közzéteszik.

A 4. cikk (2) bekezdésében foglaltaktól eltérve, az érintett szervezetek globálisan rendszerszinten jelentős intézményként való azonosítása és annak az alkategóriának a meghatározása, amelyikbe besorolják a 2014. év pontszámai alapján, 2016. január 1-jétől alkalmazandó.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendelet 2015. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. szeptember 29-i 1030/2014/EU végrehajtási rendelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a globálisan rendszerszinten jelentős intézmények azonosításához alkalmazott mutatóértékek nyilvánosságra hozatalának egységes formátumára és időpontjára vonatkozó végrehajtás-technikai standardok rögzítéséről (HL L 284., 2014.9.30., 14. o.).

3

(4)  A Bizottság 2012. december 11-i 1255/2012/EU rendelete az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 12 nemzetközi számviteli standard, az IFRS 1 és az IFRS 13 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmező Bizottság IFRIC 20 értelmezése tekintetében történő módosításáról (HL L 360., 2012.12.29., 78. o.).

4

---

MELLÉKLET

A 6. cikk alkalmazásában a mutatókat az alábbiak szerint kell meghatározni:

1.   Teljes kitettség

A teljes kitettség a mérlegben szereplő összes tétel és az összes származtatott és mérlegen kívüli tétel együttes, összevont alapú és szabályozói kiigazításokkal csökkentett értéke, ideértve a számviteli célból konszolidált, azonban a kockázatalapú szabályozás alkalmazásában nem konszolidált szervezeteket is.

A teljes kitettség a kitettség számviteli értékét követi (bár tágabb konszolidációs terjedelemmel) az alábbi elvek érvényesülésével:

| — | a mérleg szerinti, nem származtatott kitettségek az egyedi kockázati céltartalékkal és az értékelési korrekcióval (például a hitelértékelési korrekcióval) csökkentett kitettségértékben szerepelnek, |
| --- | --- |

—

a mérleg szerinti, nem származtatott kitettségek az egyedi kockázati céltartalékkal és az értékelési korrekcióval (például a hitelértékelési korrekcióval) csökkentett kitettségértékben szerepelnek,

| — | a kölcsönök és a betétek nettósítása nem megengedett, |
| --- | --- |

—

a kölcsönök és a betétek nettósítása nem megengedett,

| — | a dologi vagy pénzügyi biztosíték, a garancia és a vásárolt hitelkockázat-mérséklés nem csökkenti a mérleg szerinti kitettséget. |
| --- | --- |

—

a dologi vagy pénzügyi biztosíték, a garancia és a vásárolt hitelkockázat-mérséklés nem csökkenti a mérleg szerinti kitettséget.

A mérleg szerinti tételek az alábbiak együttes összege:

| a) | a származtatott szerződésekből eredő partnerkockázat; |
| --- | --- |

a)

a származtatott szerződésekből eredő partnerkockázat;

| b) | az értékpapír-finanszírozási ügyletek bruttó értéke; |
| --- | --- |

b)

az értékpapír-finanszírozási ügyletek bruttó értéke;

| c) | az értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő partnerkockázat; |
| --- | --- |

c)

az értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő partnerkockázat;

| d) | i. az értékpapír-finanszírozási ügyletekben kapott, eszközként elszámolt értékpapírok nélküli egyéb eszközök és ii. a zéró-kupon kötvények legmagasabb értéke. |
| --- | --- |

d)

i. az értékpapír-finanszírozási ügyletekben kapott, eszközként elszámolt értékpapírok nélküli egyéb eszközök és ii. a zéró-kupon kötvények legmagasabb értéke.

A mérlegen kívüli tételek az alábbiak együttes összege:

| a) | a származtatott szerződésekből eredő lehetséges jövőbeli kockázat; |
| --- | --- |

a)

a származtatott szerződésekből eredő lehetséges jövőbeli kockázat;

| b) | a feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek 100 %-a és egyéb feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 100 %-a nélküli, 0 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege; |
| --- | --- |

b)

a feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek 100 %-a és egyéb feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 100 %-a nélküli, 0 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege;

| c) | a feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek 10 %-a; |
| --- | --- |

c)

a feltétel nélkül felmondható hitelkártya-kötelezettségek 10 %-a;

| d) | az egyéb feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 10 %-a; |
| --- | --- |

d)

az egyéb feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 10 %-a;

| e) | a 20 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege; |
| --- | --- |

e)

a 20 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege;

| f) | az 50 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege; |
| --- | --- |

f)

az 50 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege;

| g) | a 100 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege. |
| --- | --- |

g)

a 100 %-os hitel-egyenértékesítési faktorú mérlegen kívüli tételek névleges összege.

A számviteli célból konszolidált, azonban a kockázatalapú szabályozás alkalmazásában nem konszolidált szervezetek esetében a mutató értékét az alábbiak együttes összegével kell növelni:

| a) | mérleg szerinti eszközök; |
| --- | --- |

a)

mérleg szerinti eszközök;

| b) | a származtatott szerződések jelentette lehetséges jövőbeli kockázat; |
| --- | --- |

b)

a származtatott szerződések jelentette lehetséges jövőbeli kockázat;

| c) | a feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 10 %-a; |
| --- | --- |

c)

a feltétel nélkül felmondható kötelezettségek 10 %-a;

| d) | egyéb mérlegen kívüli kötelezettségek; |
| --- | --- |

d)

egyéb mérlegen kívüli kötelezettségek;

| e) | csökkentve a konszolidált szervezetekbe történt befektetés értékével. |
| --- | --- |

e)

csökkentve a konszolidált szervezetekbe történt befektetés értékével.

2.   Összekapcsoltság

Az összekapcsoltság mutatóinak alkalmazásában pénzügyi intézménynek minősül a bank, a betétgyűjtéssel foglalkozó egyéb intézmény, a banki holdingtársaság, az értékpapír-kereskedő, a biztosító, a befektetési alap, a fedezeti alap, a nyugdíjpénztár, a befektetési bank és a központi szerződő fél. Nem minősül pénzügyi intézménynek a jegybank és a közszféra más szervezete (például a multilaterális fejlesztési bank), ugyanakkor az állami tulajdonban lévő kereskedelmi bank igen.

2.1.   A pénzügyi rendszeren belüli eszközök

A pénzügyi rendszeren belüli eszközök csoportját a következők együttesen alkotják: a más pénzügyi intézménynél elhelyezett vagy annak kölcsönadott összegek, a más pénzügyi intézménynek nyújtott, rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeretek, a más pénzügyi intézmények által kibocsátott értékpapírok állománya, az értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő nettó pozitív aktuális kitettség és a tőzsdén kívül forgalmazott, nettó pozitív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott ügyletek.

a)   Más pénzügyi intézménynél elhelyezett vagy annak kölcsönadott összegek és rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeretek

A más pénzügyi intézménynél elhelyezett vagy annak kölcsönadott összegek és a rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeretek csoportját a következők együttesen alkotják:

| 1. | más pénzügyi intézménynél elhelyezett vagy annak kölcsönadott összegek, ideértve a letéti igazolást is; |
| --- | --- |

1.

más pénzügyi intézménynél elhelyezett vagy annak kölcsönadott összegek, ideértve a letéti igazolást is;

| 2. | más pénzügyi intézménynek nyújtott, rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeretek. |
| --- | --- |

2.

más pénzügyi intézménynek nyújtott, rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeretek.

b)   Más pénzügyi intézmények által kibocsátott értékpapírok állománya

Ezt a tételt a más pénzügyi intézmények által kibocsátott értékpapírok állománya képezi. A teljes állomány kereskedési és értékesíthető értékpapírok esetében valós értéken számítandó, a lejáratig tartott értékpapírok amortizált bekerülési értéken számítandók.

A más pénzügyi intézmények által kibocsátott értékpapírok állományát a következők együttesen alkotják:

| 1. | hitelviszonyt megtestesítő fedezett értékpapírok; |
| --- | --- |

1.

hitelviszonyt megtestesítő fedezett értékpapírok;

| 2. | hitelviszonyt megtestesítő fedezetlen elsőbbségi értékpapírok; |
| --- | --- |

2.

hitelviszonyt megtestesítő fedezetlen elsőbbségi értékpapírok;

| 3. | hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok; |
| --- | --- |

3.

hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok;

| 4. | kereskedelmi értékpapírok; |
| --- | --- |

4.

kereskedelmi értékpapírok;

| 5. | a részvények – ideértve a törzs- és az elsőbbségi részvények névértékét és többletét, csökkentve az egyedi részvényportfólió tekintetében fennálló kiegyenlítő rövid pozíciókkal – és a zéró-kupon kötvények legmagasabb értéke. |
| --- | --- |

5.

a részvények – ideértve a törzs- és az elsőbbségi részvények névértékét és többletét, csökkentve az egyedi részvényportfólió tekintetében fennálló kiegyenlítő rövid pozíciókkal – és a zéró-kupon kötvények legmagasabb értéke.

c)   Értékpapír-finanszírozási ügyletek

Az értékpapír-finanszírozási ügyletek értékét a más pénzügyi intézményekkel folytatott értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő nettó pozitív aktuális kitettségek összege adja.

Az adatszolgáltatáskor megadott érték nem kell, hogy a mérlegben szereplő összegeket tükrözze. Nettósítási halmazonként egy-egy jogszabály szerinti tartozásösszeget kell megadni. Nettósítás kizárólag akkor alkalmazható, ha az ügyletet jogi úton kikényszeríthető nettósítási megállapodás fedezi. Ha ezek a kritériumok nem teljesülnek, a mérleg szerinti bruttó összeget kell számításba venni. Értékpapírosított hiteltovábbítási (conduit) ügyletek nem sorolhatók ide.

d)   Nettó pozitív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek

A nettó pozitív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek értékét a következők együttesen alkotják:

| 1. | a nettó pozitív valós érték, figyelembe véve a meglévő biztosítékot, amennyiben az a nettósítási keretmegállapodás része; |
| --- | --- |

1.

a nettó pozitív valós érték, figyelembe véve a meglévő biztosítékot, amennyiben az a nettósítási keretmegállapodás része;

| 2. | a lehetséges jövőbeli kitettségérték. |
| --- | --- |

2.

a lehetséges jövőbeli kitettségérték.

2.2.   A pénzügyi rendszeren belüli kötelezettségek

A pénzügyi rendszeren belüli kötelezettségek csoportját a következők együttesen alkotják: a pénzügyi intézmények által elhelyezett betétek, az értékpapír-finanszírozási ügyletek és a nettó pozitív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek.

a)   Pénzügyi intézmények által elhelyezett betétek

A pénzügyi intézmények által elhelyezett betétek csoportját a következők együttesen alkotják:

| 1. | letétkezelő intézmények betétei; |
| --- | --- |

1.

letétkezelő intézmények betétei;

| 2. | nem letétkezelő pénzügyi intézmények betétei; |
| --- | --- |

2.

nem letétkezelő pénzügyi intézmények betétei;

| 3. | más pénzügyi intézménytől kapott, rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeret. |
| --- | --- |

3.

más pénzügyi intézménytől kapott, rendelkezésre tartott, le nem hívott hitelkeret.

b)   Értékpapír-finanszírozási ügyletek

Az értékpapír-finanszírozási ügyletek értékét a más pénzügyi intézményekkel folytatott értékpapír-finanszírozási ügyletekből eredő nettó negatív aktuális kitettségek összege adja.

c)   Nettó negatív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek

A nettó negatív valós értékkel rendelkező származtatott eszközökre vonatkozó, más pénzügyi intézményekkel folytatott tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek értékét a következők együttesen alkotják:

| 1. | a nettó negatív valós érték, figyelembe véve a nyújtott biztosítékot, amennyiben az a nettósítási keretmegállapodás része; |
| --- | --- |

1.

a nettó negatív valós érték, figyelembe véve a nyújtott biztosítékot, amennyiben az a nettósítási keretmegállapodás része;

| 2. | a lehetséges jövőbeli kitettségérték. |
| --- | --- |

2.

a lehetséges jövőbeli kitettségérték.

2.3.   Forgalomban lévő értékpapírok

A mutatónak az érintett szervezet által kibocsátott, forgalomban lévő értékpapírok könyv szerinti értékét kell tükröznie. A pénzügyi intézményeken belüli és egyéb tevékenységeket nem kell elkülöníteni.

A forgalomban lévő összes értékpapírt a következők együttes összege adja:

| a) | hitelviszonyt megtestesítő fedezett értékpapírok; |
| --- | --- |

a)

hitelviszonyt megtestesítő fedezett értékpapírok;

| b) | hitelviszonyt megtestesítő fedezetlen elsőbbségi értékpapírok; |
| --- | --- |

b)

hitelviszonyt megtestesítő fedezetlen elsőbbségi értékpapírok;

| c) | hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok; |
| --- | --- |

c)

hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok;

| d) | kereskedelmi értékpapírok; |
| --- | --- |

d)

kereskedelmi értékpapírok;

| e) | letéti jegyek; |
| --- | --- |

e)

letéti jegyek;

| f) | törzsrészvények; |
| --- | --- |

f)

törzsrészvények;

| g) | elsőbbségi részvények és az alárendelt kötelezettség c) pontban nem említett egyéb formái. |
| --- | --- |

g)

elsőbbségi részvények és az alárendelt kötelezettség c) pontban nem említett egyéb formái.

3.   A csoport által nyújtott szolgáltatások és pénzügyi infrastruktúra helyettesíthetősége

3.1.   Pénzforgalmi tevékenység

A pénzforgalmi ügyletek összessége a tárgyévben lebonyolított, a csoporton belüli pénzforgalom nélkül számított pénzforgalom.

Az adott pénzforgalmi érték az adatszolgáltató csoport nagy összegű pénzátutalási rendszereken keresztül lebonyolított teljes készpénzforgalmának teljes bruttó értéke plusz az ügynökbankokon keresztül (például levelező bankok vagy nostro számla bevonásával) lebonyolított teljes készpénzforgalom bruttó értéke. Az érintett szervezet és az ügyfelek, köztük a pénzügyi intézmények és egyéb kereskedelmi partnerek megbízásából lebonyolított készpénzforgalmat figyelembe kell venni. A lakossági pénzforgalmi rendszereken keresztül lebonyolított pénzforgalmat nem kell figyelembe venni. Kizárólag a kimenő pénzforgalmat kell figyelembe venni. Az értéket euróban kell megadni.

3.2.   Letétbe helyezett eszközök

A letétbe helyezett eszközök értéke az összes olyan eszköz – beleértve a határokon átnyúló eszközöket is – értékének az összege, amelyeket az adatszolgáltató csoport letétkezelőként őriz az ügyfelek, köztük az adatszolgáltató csoporttól különböző pénzügyi intézmények megbízásából. A nem letétbe helyezetett eszközként kategorizált, gazdálkodási vagy adminisztratív kezelés alatt álló eszközöket nem lehet figyelembe venni.

3.3.   Kötvény- és részvénypiaci, jegyzési garanciával biztosított ügyletek

A kötvény- és részvénypiaci, jegyzési garanciával biztosított ügyletek csoportját a jegyzési garanciával biztosított kötvénykibocsátások és a jegyzési garanciával biztosított részvénykibocsátások együttesen alkotják.

Figyelembe kell venni az összes olyan garanciával biztosított ügyletet, amelyben a bank köteles megvásárolni az el nem adott értékpapírokat. Ha a jegyzésigarancia-vállalás „az intézmény legjobb tudása szerint” elv alapján történik (ami azt jelenti, hogy a bank nem köteles megvásárolni a fennmaradó készletet), kizárólag a ténylegesen értékesített értékpapírokat kell figyelembe venni.

4.   A csoport összetettsége

4.1.   A tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek névleges összege

Ez a mutató az adatszolgáltató csoport tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletekben való részvételének terjedelmét méri és minden kockázat- és eszköztípust tartalmaz. A származtatott eszközök névleges értékéből a biztosíték nem vonható le.

A tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek teljes névleges összege a központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek és a bilaterális teljesítésű tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek együttes összege.

4.2.   3. szintű eszközök

A 3. szintű eszközök értéke a 3. szintű mérési bemeneti adatok alkalmazásával, ismétlődő alapon árazott összes eszköz értékével egyenlő.

4.3.   Kereskedési és értékesíthető értékpapírok

A kereskedési és értékesíthető értékpapírok értékét a kereskedési céllal tartott és értékesíthető számviteli kategóriában nyilvántartott értékpapíroknak a kereskedési céllal tartott és értékesíthető számviteli kategóriában nyilvántartott, jó minőségű likvid eszközöknek minősülő értékpapírok alcsoportjával csökkentett teljes összege adja.

5.   A csoport határokon átnyúló tevékenysége

5.1.   Több joghatóságot érintő követelések

A több joghatóságot érintő követelések értékét a következők értékének összege adja: az összes szektor összes követelése, amely – a végső kockázatviselés elve alapján – külföldi követelés, külföldi leányvállalatok helyi követelései külföldi devizában vagy külföldi leányvállalatok helyi követelései helyi devizában, a származtatott ügyletek kivételével. A külföldi követelést az egyik országban található képviselet nyújtja a másik országban található hitelfelvevőnek. A külföldi leányvállalatok külföldi vagy helyi pénznemben fennálló helyi követeléseit a bank helyi képviselete nyújtja az adott helyen található hitelfelvevőnek.

5.2.   Több joghatóságot érintő kötelezettségek

A több joghatóságot érintő összes kötelezettség értékét – a kapcsolt képviseletekkel szemben fennálló, b) pontban hivatkozott külföldi kötelezettségek kivételével – az alábbiak értékének együttes összege adja:

| a) | helyi pénznemben fennálló helyi kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

helyi pénznemben fennálló helyi kötelezettségek;

| b) | külföldi kötelezettségek (a helyi pénznemben fennálló helyi kötelezettségek kivételével). |
| --- | --- |

b)

külföldi kötelezettségek (a helyi pénznemben fennálló helyi kötelezettségek kivételével).

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/37

---

A BIZOTTSÁG 1223/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 14.)

a 2454/93/EGK rendeletnek az aktív feldolgozási eljárás egyszerűsített lezárásának tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 247. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 544. cikke az aktív feldolgozási eljárás lezárásának egyszerűsítéséről rendelkezik. A szóban forgó egyszerűsítés nyomán bizonyos importárukat akkor is újrakivitt vagy kivitt áruknak tekintenek, ha tényleges uniós piaci forgalomba hozatalukra utólagos vámáru-nyilatkozat, valamint behozatalivám-fizetés nélkül került sor. |
| --- | --- |

(1)

A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 544. cikke az aktív feldolgozási eljárás lezárásának egyszerűsítéséről rendelkezik. A szóban forgó egyszerűsítés nyomán bizonyos importárukat akkor is újrakivitt vagy kivitt áruknak tekintenek, ha tényleges uniós piaci forgalomba hozatalukra utólagos vámáru-nyilatkozat, valamint behozatalivám-fizetés nélkül került sor.

| (2) | A 2454/93/EGK rendelet 544. cikkének c) pontja a polgári légi járművek leszállítására terjed ki. A polgári légi járműveket illetően az aktív feldolgozási eljárás lezárásának egyszerűsítése nemzetközi szinten növeli a légi közlekedési ágazat versenyképességét, valamint hozzájárul az Unión belüli hozzáadottérték-teremtéshez. |
| --- | --- |

(2)

A 2454/93/EGK rendelet 544. cikkének c) pontja a polgári légi járművek leszállítására terjed ki. A polgári légi járműveket illetően az aktív feldolgozási eljárás lezárásának egyszerűsítése nemzetközi szinten növeli a légi közlekedési ágazat versenyképességét, valamint hozzájárul az Unión belüli hozzáadottérték-teremtéshez.

| (3) | A 2454/93/EGK rendelet 544. cikke c) pontjának hatályát ki kell terjeszteni a katonai légi járművekre, hogy azokra ugyanúgy vonatkozzon az aktív feldolgozási eljárás egyszerűsített lezárása, mint a polgári légi járművekre. |
| --- | --- |

(3)

A 2454/93/EGK rendelet 544. cikke c) pontjának hatályát ki kell terjeszteni a katonai légi járművekre, hogy azokra ugyanúgy vonatkozzon az aktív feldolgozási eljárás egyszerűsített lezárása, mint a polgári légi járművekre.

| (4) | A 2454/93/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2454/93/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2454/93/EGK rendelet 544. cikke c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

| „c) | légi jármű leszállítását; a felügyeletet ellátó vámhivatal azonban azzal a feltétellel engedélyezi a vámeljárás lezárását azt követően, hogy az importárut első alkalommal használták fel légi járművek vagy azok részeinek gyártására, javítására, módosítására vagy átalakítására, hogy az engedélyes nyilvántartásai lehetővé teszik annak igazolását, hogy a vámeljárást helyesen alkalmazzák és működtetik;” |
| --- | --- |

„c)

légi jármű leszállítását; a felügyeletet ellátó vámhivatal azonban azzal a feltétellel engedélyezi a vámeljárás lezárását azt követően, hogy az importárut első alkalommal használták fel légi járművek vagy azok részeinek gyártására, javítására, módosítására vagy átalakítására, hogy az engedélyes nyilvántartásai lehetővé teszik annak igazolását, hogy a vámeljárást helyesen alkalmazzák és működtetik;”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

2

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/38

---

A BIZOTTSÁG 1224/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. november 14.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 14-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 85,5 |
| MA | 80,0 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 77,5 |
| 0707 00 05 | AL | 62,5 |
| JO | 194,1 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 130,6 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 50 10 | TR | 88,8 |
| ZZ | 88,8 |
| 0806 10 10 | BR | 287,2 |
| LB | 369,0 |
| PE | 266,8 |
| TR | 150,2 |
| US | 278,5 |
| ZZ | 270,3 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CA | 135,3 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 148,5 |
| US | 102,4 |
| ZA | 109,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

85,5

MA

80,0

MK

67,1

ZZ

77,5

0707 00 05

AL

62,5

JO

194,1

TR

126,4

ZZ

127,7

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,6

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

130,6

TR

74,4

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

74,2

ZZ

74,2

0805 50 10

TR

88,8

ZZ

88,8

0806 10 10

BR

287,2

LB

369,0

PE

266,8

TR

150,2

US

278,5

ZZ

270,3

0808 10 80

BR

53,4

CA

135,3

CL

85,2

NZ

148,5

US

102,4

ZA

109,9

ZZ

105,8

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/40

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. november 7.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontról

(2014/794/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2010. október 6-án aláírták. A megállapodásnak részét képezi a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely – 1. cikke értelmében – meghatározza azt a keretet, amelyben a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, többek között az audiovizuális ágazatban is. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2010. október 6-án aláírták. A megállapodásnak részét képezi a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely – 1. cikke értelmében – meghatározza azt a keretet, amelyben a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, többek között az audiovizuális ágazatban is.

| (2) | A megállapodás 15.10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a megállapodás egy részét a 2011/265/EU tanácsi határozat (2) (a továbbiakban: a határozat) alapján 2011. július 1-je óta – a megkötéséhez szükséges eljárások lezárulásáig – ideiglenesen már alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 15.10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a megállapodás egy részét a 2011/265/EU tanácsi határozat (2) (a továbbiakban: a határozat) alapján 2011. július 1-je óta – a megkötéséhez szükséges eljárások lezárulásáig – ideiglenesen már alkalmazzák.

| (3) | A határozat 6. cikke értelmében az Unió joghatásokkal bíró határozatokkal kapcsolatos álláspontját a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a Tanács határozza meg a Szerződés szerint eljárva. |
| --- | --- |

(3)

A határozat 6. cikke értelmében az Unió joghatásokkal bíró határozatokkal kapcsolatos álláspontját a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a Tanács határozza meg a Szerződés szerint eljárva.

| (4) | A jegyzőkönyv 3A. cikke értelmében a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság a megalakulása után köteles haladéktalanul összeállítani a lehetséges választottbírák 15 fős jegyzékét. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyv 3A. cikke értelmében a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság a megalakulása után köteles haladéktalanul összeállítani a lehetséges választottbírák 15 fős jegyzékét.

| (5) | Az Uniónak meg kell határoznia a választottbírák jegyzékének összeállítása tekintetében a bizottságban képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(5)

Az Uniónak meg kell határoznia a választottbírák jegyzékének összeállítása tekintetében a bizottságban képviselendő álláspontot.

| (6) | Ezért az Unió által a bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(6)

Ezért az Unió által a bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a lehetséges választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az unió nevében képviselendő álláspont alapját a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság e határozathoz csatolt határozattervezete képezi.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. C. PADOAN

---

(1)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

1

(2)  A Tanács 2011/265/EU határozata (2010. szeptember 16. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 127., 2011.5.14., 1. o.).

2

---

TERVEZET

AZ EU–KOREA KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG [...]-i ... sz. HATÁROZATA

(...)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 3A. cikkében említett választottbírói jegyzék összeállításáról

A KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött, 2010. október 6-án Brüsszelben aláírt szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 3A. cikkére,

mivel:

| (1) | A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 3A. cikke az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás tizennegyedik fejezetében foglaltak szerinti olyan vitarendezési mechanizmusról rendelkezik, amelynek keretében vita esetén választottbírói testület dönt. |
| --- | --- |

(1)

A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 3A. cikke az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás tizennegyedik fejezetében foglaltak szerinti olyan vitarendezési mechanizmusról rendelkezik, amelynek keretében vita esetén választottbírói testület dönt.

| (2) | Vita esetén a Felek konzultálnak egymással, hogy megállapodásra tudjanak jutni a választottbírói testület összetételéről. |
| --- | --- |

(2)

Vita esetén a Felek konzultálnak egymással, hogy megállapodásra tudjanak jutni a választottbírói testület összetételéről.

| (3) | Abban az esetben, ha a Felek a választottbírói testület összetételét illetően nem tudnak megállapodásra jutni, a testület összetételéről úgy döntenek, hogy kisorsolják a tagokat a jegyzőkönyv 3A. cikke c) pontjának megfelelően összeállított jegyzékből. |
| --- | --- |

(3)

Abban az esetben, ha a Felek a választottbírói testület összetételét illetően nem tudnak megállapodásra jutni, a testület összetételéről úgy döntenek, hogy kisorsolják a tagokat a jegyzőkönyv 3A. cikke c) pontjának megfelelően összeállított jegyzékből.

| (4) | A Felek megállapodásra jutottak a 15 nevet tartalmazó választottbírói jegyzékről, |
| --- | --- |

(4)

A Felek megállapodásra jutottak a 15 nevet tartalmazó választottbírói jegyzékről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A jegyzőkönyv 3A. cikke c) pontjának megfelelően összeállításra került a 15 választottbíró nevét tartalmazó jegyzék. A jegyzéket e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság részéről

első miniszterhelyettese

a Koreai Köztársaság Kulturális, Sport- és Idegenforgalmi Minisztériumának

Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságának főigazgatója

az Európai Bizottság

---

MELLÉKLET

A VÁLASZTOTTBÍRÁK JEGYZÉKE

Az EU által javasolt választottbírák

James BRIDGEMAN

Ursula KRIEBAUM

Alessandra LANCIOTTI

Hélène RUIZ FABRI

Jan WOUTERS

A Koreai Köztársaság által javasolt választottbírák

Byung-Chol YOON

Eun Young PARK

Young Jae CHO

Seung-Soo CHOI

Chang Hwan SHIN

Elnökök

Florentino P. FELICIANO (Fülöp-szigetek)

Juan Antonio DORANTES (Mexikó)

Christian HÄBERLI (Svájc)

Leng Sun CHAN (Malajzia)

Teresa CHENG (Kína)

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/44

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. november 7.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2011/335/EU végrehajtási határozat meghosszabításáról

(2014/795/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: héairányelv) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság Főtitkárságánál 2014. május 16-án iktatott levelében a Litvánia felhatalmazást kért a héairányelv 287. cikkének (11) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy továbbra is mentességet biztosíthasson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 45 000 EUR nemzeti valutában kifejezett, az ország Unióhoz való csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét (a továbbiakban: az intézkedés). Az intézkedés mentesítené az említett adóalanyokat a héairányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett hozzáadottértékadó- (héa-) kötelezettségek egy része vagy összessége alól. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság Főtitkárságánál 2014. május 16-án iktatott levelében a Litvánia felhatalmazást kért a héairányelv 287. cikkének (11) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy továbbra is mentességet biztosíthasson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 45 000 EUR nemzeti valutában kifejezett, az ország Unióhoz való csatlakozása napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét (a továbbiakban: az intézkedés). Az intézkedés mentesítené az említett adóalanyokat a héairányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett hozzáadottértékadó- (héa-) kötelezettségek egy része vagy összessége alól.

| (2) | A Bizottság 2014. június 6-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Litvánia kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében értesítette Litvániát arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges minden információ a rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2014. június 6-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Litvánia kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében értesítette Litvániát arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges minden információ a rendelkezésére áll.

| (3) | A héairányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. A meghosszabbított intézkedés csak annyiban tér el a héairányelv XII. címétől, hogy a különös szabályozás keretében az adóalanyok éves árbevételére vonatkozó küszöbérték magasabb, mint a Litvánia számára a héairányelv 287. cikkének (11) bekezdése értelmében engedélyezett küszöbérték, amely 29 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

A héairányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. A meghosszabbított intézkedés csak annyiban tér el a héairányelv XII. címétől, hogy a különös szabályozás keretében az adóalanyok éves árbevételére vonatkozó küszöbérték magasabb, mint a Litvánia számára a héairányelv 287. cikkének (11) bekezdése értelmében engedélyezett küszöbérték, amely 29 000 EUR.

| (4) | A 2011/335/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2) Litvánia felhatalmazást kapott arra, hogy eltérést alkalmazzon, és így 2014. december 31-ig adómentességet biztosítson azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 45 000 EUR-t. Mivel ez a küszöbérték azt eredményezte, hogy csökkentek a kisebb vállalkozások héakötelezettségei, Litvániát fel kell hatalmazni az intézkedés meghatározott ideig történő további alkalmazására. Az adóalanyoknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy az általános héaszabályozást válasszák. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/335/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2) Litvánia felhatalmazást kapott arra, hogy eltérést alkalmazzon, és így 2014. december 31-ig adómentességet biztosítson azon adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg a 45 000 EUR-t. Mivel ez a küszöbérték azt eredményezte, hogy csökkentek a kisebb vállalkozások héakötelezettségei, Litvániát fel kell hatalmazni az intézkedés meghatározott ideig történő további alkalmazására. Az adóalanyoknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy az általános héaszabályozást válasszák.

| (5) | A Litvánia által szolgáltatott információk alapján az eltérés meghosszabbítása a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni. |
| --- | --- |

(5)

A Litvánia által szolgáltatott információk alapján az eltérés meghosszabbítása a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni.

| (6) | Az eltérésnek nincs hatása az EU hozzáadottérték-adóból befolyó saját forrásainak alakulására, |
| --- | --- |

(6)

Az eltérésnek nincs hatása az EU hozzáadottérték-adóból befolyó saját forrásainak alakulására,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/335/EU végrehajtási határozat 2. cikkének második bekezdésében a „2014. december 31-ig” szöveg helyébe a „2017. december 31-ig” szöveg lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Litván Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. C. PADOAN

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2011/335/EU végrehajtási határozata (2011. május 30.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság számára történő engedélyezéséről (HL L 150., 2011.6.9., 6. o.).

2

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/46

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. november 7. )

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazásának a Lett Köztársaság számára történő engedélyezéséről

2014/796/EU

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) (héairányelv) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság Főtitkárságánál 2014. július 1-jén iktatott levelében Lettország felhatalmazást kért a héairányelv 287. cikkének (10) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy adómentességet biztosíthasson bizonyos, legfeljebb 50 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyoknak (a továbbiakban: az intézkedés). Az intézkedés mentesítené az említett adóalanyokat a héairányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett hozzáadottértékadó- (héa-) kötelezettségek egy része vagy összessége alól. Az említett intézkedést már korábban is engedélyezték Lettország számára a 2010/584/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2), amely 2013. december 31-én hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság Főtitkárságánál 2014. július 1-jén iktatott levelében Lettország felhatalmazást kért a héairányelv 287. cikkének (10) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy adómentességet biztosíthasson bizonyos, legfeljebb 50 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyoknak (a továbbiakban: az intézkedés). Az intézkedés mentesítené az említett adóalanyokat a héairányelv XI. címének 2–6. fejezetében említett hozzáadottértékadó- (héa-) kötelezettségek egy része vagy összessége alól. Az említett intézkedést már korábban is engedélyezték Lettország számára a 2010/584/EU tanácsi végrehajtási határozattal (2), amely 2013. december 31-én hatályát vesztette.

| (2) | A Bizottság 2014. augusztus 7-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Lettország kérelméről. A Bizottság 2014. augusztus 11-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges minden információ a rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2014. augusztus 7-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Lettország kérelméről. A Bizottság 2014. augusztus 11-én kelt levelében értesítette Lettországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges minden információ a rendelkezésére áll.

| (3) | A héairányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. Az intézkedés csak annyiban tér el a héairányelv XII. címétől, hogy e különös szabályozás keretében az adóalanyok éves árbevételére vonatkozó küszöbérték magasabb, mint a Lettország számára a héairányelv 287. cikkének (10) bekezdése értelmében engedélyezett küszöbérték, amely 17 200 EUR. |
| --- | --- |

(3)

A héairányelv XII. címe alapján a tagállamok már alkalmazhatnak különös szabályozást a kisvállalkozások tekintetében. Az intézkedés csak annyiban tér el a héairányelv XII. címétől, hogy e különös szabályozás keretében az adóalanyok éves árbevételére vonatkozó küszöbérték magasabb, mint a Lettország számára a héairányelv 287. cikkének (10) bekezdése értelmében engedélyezett küszöbérték, amely 17 200 EUR.

| (4) | A különös szabályozás által biztosított magasabb küszöbérték egyszerűsítési intézkedés, mivel jelentősen csökkentheti a legkisebb vállalkozások héakötelezettségeit; ugyanakkor a különös szabályozás választható az adóalanyok számára, és a vállalkozások dönthetnek az általános héaszabályozás alkalmazása mellett is. |
| --- | --- |

(4)

A különös szabályozás által biztosított magasabb küszöbérték egyszerűsítési intézkedés, mivel jelentősen csökkentheti a legkisebb vállalkozások héakötelezettségeit; ugyanakkor a különös szabályozás választható az adóalanyok számára, és a vállalkozások dönthetnek az általános héaszabályozás alkalmazása mellett is.

| (5) | A Lettország által szolgáltatott információk alapján az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni. |
| --- | --- |

(5)

A Lettország által szolgáltatott információk alapján az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni.

| (6) | Az eltérésnek nincs hatása az EU hozzáadottérték-adóból befolyó saját forrásainak alakulására, |
| --- | --- |

(6)

Az eltérésnek nincs hatása az EU hozzáadottérték-adóból befolyó saját forrásainak alakulására,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének (10) bekezdésétől eltérve a Lett Köztársaság felhatalmazást kap arra, hogy mentesítse a héa alól a legfeljebb 50 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyokat.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2017. december 31-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. C. PADOAN

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2010/584/EU végrehajtási határozata (2010. szeptember 27.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazásának a Lett Köztársaság részére történő engedélyezéséről (HL L 256., 2010.9.30., 29. o.).

2

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/48

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. november 7.)

az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

(2014/797/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottságnál 2014. május 26-án iktatott levelében Észtország felhatalmazást kért, hogy a személygépkocsik tekintetében eltérést alkalmazhasson a 2006/112/EK irányelvnek az előzetesen felszámított adóra vonatkozó adólevonási jogot szabályozó rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2014. május 26-án iktatott levelében Észtország felhatalmazást kért, hogy a személygépkocsik tekintetében eltérést alkalmazhasson a 2006/112/EK irányelvnek az előzetesen felszámított adóra vonatkozó adólevonási jogot szabályozó rendelkezéseitől.

| (2) | A Bizottság 2014. június 11-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Észtország kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében értesítette Észtországot, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott minden információ a rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2014. június 11-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Észtország kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében értesítette Észtországot, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott minden információ a rendelkezésére áll.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke úgy rendelkezik, hogy az adóalany jogosult az adóköteles tevékenységéhez felhasznált, részére teljesített termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra kivetett hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) levonására. A szóban forgó irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja a héaelszámolást abban az esetben, ha egy vállalkozás vagyonát képező terméket az adóalany nem üzleti célokra használja. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikke úgy rendelkezik, hogy az adóalany jogosult az adóköteles tevékenységéhez felhasznált, részére teljesített termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra kivetett hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) levonására. A szóban forgó irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja a héaelszámolást abban az esetben, ha egy vállalkozás vagyonát képező terméket az adóalany nem üzleti célokra használja.

| (4) | Gyakran igen nehéz pontosan meghatározni a nem üzleti célú felhasználást, és még ha lehetséges is, az eljárás rendszerint nagy terhekkel jár. A kért felhatalmazás értelmében a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsikkal kapcsolatos kiadásokat terhelő héa levonható mértékét – néhány kivételtől eltekintve – átalányszázalékban kell megállapítani. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján az észt hatóságok úgy vélik, hogy 50 %-os mérték indokolt. Egyúttal a kettős adóztatás elkerülése érdekében a személygépkocsik nem üzleti célú használata esetében fel kell függeszteni a héaelszámolásra vonatkozó követelményt, ha a szóban forgó személygépkocsi az e határozat által engedélyezett korlátozás hatálya alá esik. Az egyszerűsítési intézkedés révén nem szükséges nyilvántartást vezetni a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsik magáncélú használatáról, és ezzel a hamis nyilvántartások révén történő adócsalás is megelőzhető. |
| --- | --- |

(4)

Gyakran igen nehéz pontosan meghatározni a nem üzleti célú felhasználást, és még ha lehetséges is, az eljárás rendszerint nagy terhekkel jár. A kért felhatalmazás értelmében a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsikkal kapcsolatos kiadásokat terhelő héa levonható mértékét – néhány kivételtől eltekintve – átalányszázalékban kell megállapítani. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján az észt hatóságok úgy vélik, hogy 50 %-os mérték indokolt. Egyúttal a kettős adóztatás elkerülése érdekében a személygépkocsik nem üzleti célú használata esetében fel kell függeszteni a héaelszámolásra vonatkozó követelményt, ha a szóban forgó személygépkocsi az e határozat által engedélyezett korlátozás hatálya alá esik. Az egyszerűsítési intézkedés révén nem szükséges nyilvántartást vezetni a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsik magáncélú használatáról, és ezzel a hamis nyilvántartások révén történő adócsalás is megelőzhető.

| (5) | Az adólevonási jognak a kért felhatalmazás szerinti korlátozását az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ezen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások után fizetett héára kell alkalmazni, ideértve az üzemanyag vásárlását is. |
| --- | --- |

(5)

Az adólevonási jognak a kért felhatalmazás szerinti korlátozását az egyes meghatározott személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ezen személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások után fizetett héára kell alkalmazni, ideértve az üzemanyag vásárlását is.

| (6) | A kért felhatalmazást kizárólag a 3 500 kilogrammot nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra kell alkalmazni. Bármely 3 500 kilogrammot meghaladó össztömegű és a vezetőülésen kívül nyolcnál több üléssel rendelkező személygépkocsik nem üzleti célú használata elhanyagolható e személygépkocsik jellegéből, illetve azon üzleti tevékenységekből adódóan, amelyekre azokat használják. Meg kell továbbá határozni azon konkrét személygépkocsik részletes kategóriáit, amelyekre egyedi jellegű felhasználásuk miatt a felhatalmazás nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

A kért felhatalmazást kizárólag a 3 500 kilogrammot nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra kell alkalmazni. Bármely 3 500 kilogrammot meghaladó össztömegű és a vezetőülésen kívül nyolcnál több üléssel rendelkező személygépkocsik nem üzleti célú használata elhanyagolható e személygépkocsik jellegéből, illetve azon üzleti tevékenységekből adódóan, amelyekre azokat használják. Meg kell továbbá határozni azon konkrét személygépkocsik részletes kategóriáit, amelyekre egyedi jellegű felhasználásuk miatt a felhatalmazás nem vonatkozik.

| (7) | A felhatalmazásnak korlátozott időtartamra, 2017. december 31-ig kell szólnia, hogy lehetővé váljon az üzleti és nem üzleti célú használat közötti megosztási ráta szükségességének és hatékonyságának felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(7)

A felhatalmazásnak korlátozott időtartamra, 2017. december 31-ig kell szólnia, hogy lehetővé váljon az üzleti és nem üzleti célú használat közötti megosztási ráta szükségességének és hatékonyságának felülvizsgálata.

| (8) | Amennyiben Észtország úgy véli, hogy szükséges a felhatalmazás időbeli hatályának 2017-en túli időpontig történő meghosszabbítása, az alkalmazott százalékos korlát értékelését tartalmazó jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt legkésőbb 2017. március 31-ig be kell nyújtania a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben Észtország úgy véli, hogy szükséges a felhatalmazás időbeli hatályának 2017-en túli időpontig történő meghosszabbítása, az alkalmazott százalékos korlát értékelését tartalmazó jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt legkésőbb 2017. március 31-ig be kell nyújtania a Bizottság számára.

| (9) | Az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(9)

Az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérve Észtország felhatalmazást kap, hogy a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsikkal kapcsolatos kiadások hozzáadottérték-adójára vonatkozó adólevonási jogot 50 %-ra korlátozza.

2. cikk

A 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve Észtország az adóalanyok vállalkozási vagyonának részét képező személygépkocsik nem üzleti célú használatát nem tekinti ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak, amennyiben az adott személygépkocsi az e határozat 1. cikke értelmében engedélyezett korlátozás hatálya alá esik.

3. cikk

Az 1. cikkben említett kiadások közé a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsik vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ezzel kapcsolatos kiadások – ideértve az üzemanyagvásárlást is – tartoznak.

4. cikk

A határozat kizárólag a 3 500 kilogrammot nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra alkalmazandó.

5. cikk

Az 1. és 2. cikk nem alkalmazandó az alábbi személygépkocsi-kategóriákra:

| a) | viszonteladás, bérbeadás vagy lízing céljából vásárolt személygépkocsik; |
| --- | --- |

a)

viszonteladás, bérbeadás vagy lízing céljából vásárolt személygépkocsik;

| b) | díjazás ellenében személyszállításra használt személygépkocsik, ideértve a taxiszolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

b)

díjazás ellenében személyszállításra használt személygépkocsik, ideértve a taxiszolgáltatásokat is;

| c) | gépjárművezető-oktatáshoz használt személygépkocsik. |
| --- | --- |

c)

gépjárművezető-oktatáshoz használt személygépkocsik.

6. cikk

(1)   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ez a határozat 2017. december 31-ig alkalmazandó.

(2)   Az e határozatban megadott felhatalmazás meghosszabbítására irányuló kérelmet legkésőbb 2017. március 31-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz, és ahhoz csatolni kell egy jelentést az 1. cikkben meghatározott százalékos érték felülvizsgálatáról.

7. cikk

Ennek a határozatnak az Észt Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. C. PADOAN

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

---

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/50

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. november 13.)

a 64/432/EGK tanácsi irányelv F. mellékletének a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványminták formátuma és a házisertések Unión belüli kereskedelmét érintő, trichinellával kapcsolatos kiegészítő egészségügyi követelmények tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2014) 8336. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/798/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről rendelkezik. Az irányelv többek között előírja, hogy a szarvasmarhaféléket és sertéseket a rendeltetési helyre történő szállításuk során az irányelv F. mellékletében foglalt 1. vagy 2. mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék és a sertések Unión belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről rendelkezik. Az irányelv többek között előírja, hogy a szarvasmarhaféléket és sertéseket a rendeltetési helyre történő szállításuk során az irányelv F. mellékletében foglalt 1. vagy 2. mintának megfelelő egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie.

| (2) | Az 599/2004/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke szerint az Unión belüli kereskedelemben megkövetelt különféle egészségügyi bizonyítványokat az említett rendelethez mellékelt harmonizált minta alapján kell kiállítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 599/2004/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke szerint az Unión belüli kereskedelemben megkövetelt különféle egészségügyi bizonyítványokat az említett rendelethez mellékelt harmonizált minta alapján kell kiállítani.

| (3) | A 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő 1. vagy 2. mintaként megadott állat-egészségügyi bizonyítványok tartalma tekintetében szükséges módosításokkal összefüggésben az említett bizonyítványminták formátumát is módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő 1. vagy 2. mintaként megadott állat-egészségügyi bizonyítványok tartalma tekintetében szükséges módosításokkal összefüggésben az említett bizonyítványminták formátumát is módosítani kell.

| (4) | A 64/432/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és (3) bekezdésében foglalt rendelkezések 2000. december 31-én hatályukat vesztették, ezért ezeket nem kell figyelembe venni opcióként az említett irányelv F. mellékletében 1. mintaként megadott bizonyítványmintában. |
| --- | --- |

(4)

A 64/432/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és (3) bekezdésében foglalt rendelkezések 2000. december 31-én hatályukat vesztették, ezért ezeket nem kell figyelembe venni opcióként az említett irányelv F. mellékletében 1. mintaként megadott bizonyítványmintában.

| (5) | A 2075/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a házisertéseket tartó gazdaságok státusának meghatározására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(5)

A 2075/2005/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a házisertéseket tartó gazdaságok státusának meghatározására vonatkozó szabályokat.

| (6) | A 2075/2005/EK rendeletet módosító 216/2014/EU bizottsági rendelet (4) meghatározza az azon élelmiszer-ipari vállalkozók által betartandó követelményeket, akik egy gazdaságot ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságként akarnak hivatalosan elismertetni, és az ilyen gazdaságok esetében eltérést biztosít a vágáskor elvégzendő vizsgálatok alól. |
| --- | --- |

(6)

A 2075/2005/EK rendeletet módosító 216/2014/EU bizottsági rendelet (4) meghatározza az azon élelmiszer-ipari vállalkozók által betartandó követelményeket, akik egy gazdaságot ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságként akarnak hivatalosan elismertetni, és az ilyen gazdaságok esetében eltérést biztosít a vágáskor elvégzendő vizsgálatok alól.

| (7) | A 2075/2005/EK rendeletet módosító 1114/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) egyértelművé teszi azokat a feltételeket, amelyek a gyűjtőállomáson keresztül egyik gazdaságból a másikba szállított, tenyésztésre és termelésre szánt házisertések esetében alkalmazandók. |
| --- | --- |

(7)

A 2075/2005/EK rendeletet módosító 1114/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) egyértelművé teszi azokat a feltételeket, amelyek a gyűjtőállomáson keresztül egyik gazdaságból a másikba szállított, tenyésztésre és termelésre szánt házisertések esetében alkalmazandók.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tagállamok alkalmazhassák vágáskor a megfelelő trichinellavizsgálati eljárásokat, továbbá hogy a tenyésztésre és termelésre szánt sertéseket tartó rendeltetési gazdaságok státusa ne kerüljön veszélybe, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó, a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében meghatározott 2. mintaként megadott állat-egészségügyi bizonyítványmintába fel kell venni a kereskedelem tárgyát képező állatok származási gazdaságának a 2075/2005/EK rendelet 8. cikke szerinti hivatalos elismerésére vonatkozó információt. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tagállamok alkalmazhassák vágáskor a megfelelő trichinellavizsgálati eljárásokat, továbbá hogy a tenyésztésre és termelésre szánt sertéseket tartó rendeltetési gazdaságok státusa ne kerüljön veszélybe, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó, a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében meghatározott 2. mintaként megadott állat-egészségügyi bizonyítványmintába fel kell venni a kereskedelem tárgyát képező állatok származási gazdaságának a 2075/2005/EK rendelet 8. cikke szerinti hivatalos elismerésére vonatkozó információt.

| (9) | A 64/432/EGK irányelv F. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 64/432/EGK irányelv F. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 64/432/EGK irányelv F. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Ez a határozat 2015. január 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  A Bizottság 2004. március 30-i 599/2004/EK rendelete az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról (HL L 94., 2004.3.31., 44. o.).

2

(3)  A Bizottság 2005. december 5-i 2075/2005/EK rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 338., 2005.12.22., 60. o.).

3

trichinella

(4)  A Bizottság 2014. március 7-i 216/2014/EU rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 69., 2014.3.8., 85. o.).

4

trichinella

(5)  A Bizottság 2014. október 21-i 1114/2014/EU rendelete a húsban előforduló trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendelet módosításáról (HL L 302., 2014.10.22., 46. o.).

5

trichinella

---

MELLÉKLET

„F. MELLÉKLET

1. minta

Állat-egészségügyi bizonyítvány a tenyésztésre/termelésre/vágásra szánt szarvasmarhafélék számára

Image

Image

Image

Image

Image

2. minta

Állat-egészségügyi bizonyítvány a tenyésztésre/termelésre/vágásra szánt sertések számára

Image

Image

Image

Image

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 15.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 330/61

---

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 4/2014 HATÁROZATA

(2014. október 23.)

a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról

(2014/799/EU)

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: az AKCS-EU partnerségi megállapodás) és különösen annak III. melléklete 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének 2. cikke (6) bekezdésének d) pontja értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának nyomon kell követnie a Vállalkozásfejlesztési Központ általános stratégiáját és felügyeletet kell gyakorolnia a Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának munkája felett. |
| --- | --- |

(1)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének 2. cikke (6) bekezdésének d) pontja értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának nyomon kell követnie a Vállalkozásfejlesztési Központ általános stratégiáját és felügyeletet kell gyakorolnia a Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának munkája felett.

| (2) | A Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának feladata a Vállalkozásfejlesztési Központ által végzett munka felügyelete (2. cikk, (7) bekezdés, b) pont), a Vállalkozásfejlesztési Központ programjának és költségvetésének az elfogadása (2. cikk, (7) bekezdés, c) pont), valamint rendszeres jelentéstétel és értékelések benyújtása az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának (2. cikk, (7) bekezdés, d) pont). |
| --- | --- |

(2)

A Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának feladata a Vállalkozásfejlesztési Központ által végzett munka felügyelete (2. cikk, (7) bekezdés, b) pont), a Vállalkozásfejlesztési Központ programjának és költségvetésének az elfogadása (2. cikk, (7) bekezdés, c) pont), valamint rendszeres jelentéstétel és értékelések benyújtása az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának (2. cikk, (7) bekezdés, d) pont).

| (3) | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával, valamint az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága által végzendő felügyelettel kapcsolatos garanciákat a Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával elfogadott alapító okirata és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a Vállalkozásfejlesztési Központ alapító okirata), valamint a Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 5/2004 határozatával elfogadott pénzügyi szabályzata (a továbbiakban: a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzata) írja elő. |
| --- | --- |

(3)

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával, valamint az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága által végzendő felügyelettel kapcsolatos garanciákat a Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával elfogadott alapító okirata és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a Vállalkozásfejlesztési Központ alapító okirata), valamint a Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 5/2004 határozatával elfogadott pénzügyi szabályzata (a továbbiakban: a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzata) írja elő.

| (4) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39-ik ülésén együttes nyilatkozatban állapodott meg arról, hogy sort kerít a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárására és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosítására, valamint e cél érdekében arról határozott, hogy felhatalmazza az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát ezen ügyek előmozdítására a szükséges határozatok elfogadása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39-ik ülésén együttes nyilatkozatban állapodott meg arról, hogy sort kerít a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárására és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosítására, valamint e cél érdekében arról határozott, hogy felhatalmazza az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát ezen ügyek előmozdítására a szükséges határozatok elfogadása érdekében.

| (5) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a fent említett együttes nyilatkozatban létrehozta az AKCS–EU közös munkacsoportot (a továbbiakban: a közös munkacsoport) annak biztosítása céljából, hogy a Vállalkozásfejlesztési Központ bezárása a lehető legjobb feltételek mellett történjen, |
| --- | --- |

(5)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a fent említett együttes nyilatkozatban létrehozta az AKCS–EU közös munkacsoportot (a továbbiakban: a közös munkacsoport) annak biztosítása céljából, hogy a Vállalkozásfejlesztési Központ bezárása a lehető legjobb feltételek mellett történjen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága felhatalmazza a Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsát, hogy az e határozat 2., 3. és 4. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően haladéktalanul hozza meg a Vállalkozásfejlesztési Központ bezárásának előkészítéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést.

(2)   A Vállalkozásfejlesztési Központ bezárásának folyamata során tiszteletben kell tartani az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott felügyeleti hatósági hatásköröket, és az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által a 2014. június 20-i együttes nyilatkozatában meghatározott eljárásokat.

2. cikk

(1)   A Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának mielőbb – legkésőbb 2014. december 23-ig – szerződésben vagyonfelügyelőt kell megbíznia a bezárási terv elkészítésével és végrehajtásával, valamint a Vállalkozásfejlesztési Központnak a bezárásáig tartó szakaszban való irányításával.

(2)   A bezárási tervnek lehetővé kell tennie, hogy a Vállalkozásfejlesztési Központ bezárása rendezetten történjen, ennek során tekintetbe vegyék valamennyi érdekelt harmadik fél jogait, valamint biztosítsák a magánszférát támogató, folyamatban lévő projektek befejezését akár a Vállalkozásfejlesztési Központ által, akár úgy, hogy azok irányításával valamely más szervezetet bíznak meg.

(3)   A bezárási tervnek 2016. december 31-ét kell előirányoznia a Vállalkozásfejlesztési Központ végelszámolása befejezésének határidejeként. A bezárási tervnek – a Vállalkozásfejlesztési Központ végelszámolásának 2016. december 31-ig történő befejezése érdekében – magában kell foglalnia a záró kifizetések teljesítéséhez, a záró beszámolók elkészítéséhez, valamint a pénzügyi ellenőrzések és a jogszabályban előírt könyvvizsgálatok lefolytatásához szükséges időtartamot.

3. cikk

(1)   Az AKCS–EU partnerségi megállapodásban, a Vállalkozásfejlesztési Központ alapító okiratában és a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatában meghatározott eljárásokkal összhangban be kell nyújtani az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részére a Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsa által elfogadott bezárási tervet.

(2)   A Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsának negyedévente be kell számolnia az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részére a bezárási folyamattal kapcsolatos előrehaladásról.

4. cikk

A Vállalkozásfejlesztési Központ igazgatótanácsa egyeztet a közös munkacsoporttal a 2. cikk (1) bekezdésében említett vagyonfelügyelő feladatmeghatározásának és a bezárási tervnek a tervezetéről, valamint a mentesítésre vonatkozó tervezetről.

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. október 23-án.

az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részéről

az elnök

S. SANNINO

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és az Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

1

---