# Eiropas Savienības C 403/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 403 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 13. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 403

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 13. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 403/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai — Eiropas Savienības konsolidētie gada finanšu pārskati – 2013. gads | 1 |
| 2014/C 403/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 128 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 403/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai — Eiropas Savienības konsolidētie gada finanšu pārskati – 2013. gads

1

2014/C 403/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

128

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 403/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības konsolidētie gada finanšu pārskati – 2013. gads

2014/C 403/01

SATURS

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

BILANCE

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2013. gada konsolidētie finanšu pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sadaļai un finanšu pārskatu paskaidrojumos norādītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas finanšu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas.

(paraksts)

Manfred KRAFF,

Komisijas grāmatvedis,

2014. gada 24. jūlijā

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

ES BUDŽETS: NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

Eiropas Savienības (ES) konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā budžetu un uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati.

1.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktajām prioritātēm daudzgadu finanšu sistēmā (DFS) Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus noteiktā jomā. Tas var būt, piemēram, atbalsts izglītības projektiem studentu un pasniedzēju mobilitātes veicināšanai, atbalsts zemniekiem, produktīviem ieguldījumiem darba vietu radīšanai vai saglabāšanai, atbalsts attīstībai, kā arī projekti, kuru mērķis ir nodrošināt labāku darba vidi strādājošiem ES un uzlabot ārējo robežu kontroli.

Vairāk nekā 90 % no ES budžeta tiek novirzīti šādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām (ABB). Klasificējot budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, var skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai piešķirto līdzekļu kopējo apmēru.

ABB

Politikas jomas tiek iedalītas aptuveni 200 darbībās, no kurām vairāk nekā 110 darbības ietver darbības budžeta izdevumu kategorijas un attiecīgi tiek atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas ir galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt trešām personām attiecīgā darbības sfērā. Savukārt citas politikas jomas, piemēram, “Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un “Budžets”, nav vērstas uz darbību un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina kopēju konceptuālu ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta veidošanai, uzraudzībai un pārskatu sniegšanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt saimniecisku, efektīvu un racionālu līdzekļu izmantošanu.

Budžetu sagatavo Komisija, un Parlaments un Padome par to parasti vienojas decembra vidū atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. pantā noteiktajai procedūrai.

2.   KĀ TIEK FINANSĒTA ES

KĀ TIEK FINANSĒTA ES

ES ir pieejamas divas nozīmīgas finansējuma kategorijas: pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi.

2.1.   Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi ES tiek uzkrāti automātiski, ļaujot ES finansēt savu budžetu un negaidot valstu iestāžu attiecīgo lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopējo apmēru nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,23 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt tradicionālajos pašu resursos, pašu resursos, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI).

2.2.   Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no ES darbībām parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem. Tos veido, piemēram, saņemtā soda nauda par konkurences noteikumu pārkāpšanu un rīkojumi atgūt līdzekļus no privātā un publiskā sektora parādniekiem saistībā ar ES projektu pārvaldību. Šajā kategorijā ietilpst arī soda maksājumi, kurus Tiesas piespriedusi dalībvalstīm par kāda sprieduma nepildīšanu. Jebkuram laikā nesamaksātam parādam tiek piemēroti procenti par saistību nepildīšanu. Ja parādu nav nomaksājusi kāda trešā persona, kas nav dalībvalsts, Padome un Komisija var pieņemt lēmumus, kas uzliek pienākumu maksāt, un tie izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā lēmums jāpilda. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Komisijas Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus.

3.   KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

3.1.   Primārie darbības izdevumi

Primārie darbības izdevumi

ES darbības izdevumi aptver finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. Finanšu pārskatos par 2013. gadu Komisijas izdevumiem piemēro:

| | tiešu centralizētu pārvaldību – gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti; |
| --- | --- |

tiešu centralizētu pārvaldību – gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti;

tiešu centralizētu pārvaldību

| | netiešu centralizētu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām; |
| --- | --- |

netiešu centralizētu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām;

netiešu centralizētu pārvaldību

| | decentralizētu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm; |
| --- | --- |

decentralizētu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija deleģē noteiktus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm;

decentralizētu pārvaldību

| | dalītu pārvaldību – saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīta lielākā daļa izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības; |
| --- | --- |

dalītu pārvaldību – saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīta lielākā daļa izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības;

dalītu pārvaldību

| | kopīgu pārvaldību – saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

kopīgu pārvaldību – saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskām organizācijām.

kopīgu pārvaldību

Jaunās Finanšu regulas 58. pants, ar kuru tiek daļēji pārskatītas budžeta izpildes metodes, tiek piemērots tikai no 2014. gada 1. janvāra.

3.2.   Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību, bet praksē pati neīsteno tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kuri atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgos darbiniekus – parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus – sauc par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Tie savukārt var tālāk deleģēt budžeta izpildes uzdevumus pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem.

Komisāru kolēģija

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbību un budžeta viedokļa, tostarp uzņemas juridiskas saistības, uzrauga darbības rezultātus, veic maksājumus un nepieciešamības gadījumā atgūst līdzekļus. Katrā dienestā pareiza finanšu pārvaldība un pienācīga pārskatatbildība tiek panākta, no iekšējās revīzijas nodalot pārvaldības kontroli (ko īsteno kredītrīkotāji) un nodrošinot darbības atbilstību skaidri noteiktiem iekšējās kontroles standartiem (kuru pamatā ir starptautiski standarti), kā arī ex ante un ex post kontroli, neatkarīgu iekšējo revīziju, pamatojoties uz riska novērtējumiem, un regulāru pārskatu sniegšanu par darbībām atsevišķiem komisāriem.

Kredītrīkotāji

ex ante

ex post

Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Pārskatā kredītrīkotājs ziņo par politikas rezultātiem un sniedz pamatotu apliecinājumu (ja tam tāds ir), ka pārskatā norādītajām darbībām piešķirtie līdzekļi izmantoti paredzētajam mērķim atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija pieņem kopsavilkuma ziņojumu (sintēzes ziņojumu) par visiem gada darbības pārskatiem, iekšējā revidenta vispārējo atzinumu, saskaņā ar kuru Komisija uzņemas vispārēju politisku atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. Ziņojums un gada darbības pārskati pieejami vietnē http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lv.htm.

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma rīkojumus un rīkojumus atgūt līdzekļus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada finanšu pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas.

Grāmatvedis

3.3.   Saistības izmantot ES budžetu

Saistības izmantot ES budžetu

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotāciju nolīgumu), gada budžetā jābūt budžeta pozīcijai attiecīgās darbības veikšanai. Budžeta pozīcijā jābūt arī pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā, un tikai tad var uzņemties juridiskas saistības. Līdzekļus no ES budžeta var tērēt tikai tad, kad kredītrīkotājs ir apstiprinājis budžeta saistības.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības tiek grāmatotas budžeta grāmatvedības sistēmā un apropriācijas tiek atbilstīgi izmantotas. Tomēr tas neietekmē finanšu pārskatus (vai virsgrāmatu), jo izdevumi vēl nav radušies.

3.4.   Maksājuma veikšana

Maksājuma veikšana

3.4.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

Maksājumu var veikt tikai tad, kad kredītrīkotājs, kas atbild par attiecīgo darbību, ir apstiprinājis budžeta saistības. Pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā tiek veikts pārvedums uz saņēmēja kontu. Komisija veic vairāk nekā 1,9 miljonus maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication – Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece.

SWIFT

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

3.4.2.   Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts saskaņā ar konkrētajām juridiskajām saistībām. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim juridiskajās saistībās noteiktā perioda laikā vai atmaksā: ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam ir pienākums atmaksāt priekšfinansējumu ES. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti attiecīgie nolīguma noteikumi, tāpēc to grāmato ES bilancē aktīvos tad, kad tiek veikts sākotnējais maksājums. Priekšfinansējuma aktīva summa tiek samazināta (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas.

Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato to, kā saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstīgi juridiskajām saistībām. Izmaksu pieprasījumu saņemšanas biežums mainās atkarībā no finansējamās darbības veida un nosacījumiem, un tie ne vienmēr tiek saņemti līdz gada beigām.

Attiecināmības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem paredzētos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos vai lēmumā piešķirt dotāciju. Pēc analīzes attiecināmās summas tiek grāmatotas izdevumos un saņēmējs tiek informēts par neattiecināmām summām.

4.   ES budžeta aizsardzība: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

ES budžeta aizsardzība: FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA

Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, īpaši par lauksaimniecību un kohēzijas politiku, piešķir tiesības veikt izdevumu pārbaudes vairākus gadus pēc tam, kad izdevumi ir radušies. Konstatējot kļūdas, neatbilstības vai krāpšanu, piemēro līdzekļu atmaksāšanu vai finanšu korekcijas. Kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas konstatēšana un koriģēšana ir pēdējais kontroles sistēmu darbības posms, un tās ir nozīmīgas pareizas finanšu pārvaldības parādīšanai.

Dotāciju gadījumā uz budžetu attiecināmo izdevumu attiecināmību pārbauda attiecīgie ES dienesti vai –dalītas pārvaldības gadījumā – dalībvalstis, balstoties uz pamatojuma dokumentiem, kas norādīti piemērojamos tiesību aktos vai katras dotācijas nosacījumos. Lai panāktu mērķi, kas ir optimālāka sasaiste starp kontroles sistēmu izmaksām un ieguvumiem, pamatojuma dokumentu pārbaudes galīgajiem pieprasījumiem saskaņā ar tiešo centralizēto pārvaldību parasti ir daudz intensīvākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādēļ var konstatēt kļūdas starpposma maksājumos un tās labot, veicot galīgā maksājuma korekciju. Turklāt ES un/vai dalībvalstij ir pienākums pārbaudīt pamatojuma dokumentu īstumu, veicot pārbaudes pieprasījuma iesniedzēja atrašanās vietā finansējamās darbības īstenošanas laikā un/vai pēc īstenošanas (ex post). Piemērojamos tiesību aktos ir noteiktas dažādas procedūras Komisijas un dalībvalstu konstatētu kļūdu, neatbilstību vai krāpšanas gadījumos; sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 6. paskaidrojumā.

ex post

5.   AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS

Saskaņā ar pamatdokumentiem, kuri izriet no ES līguma, ES ir pilnvarota pieņemt aizņemšanās programmas, lai mobilizētu finanšu resursus, kuri ir nepieciešami finanšu palīdzības sniegšanai dalībvalstīm un valstīm, kas nav dalībvalstis. Komisija, darbojoties ES vārdā, patlaban īsteno trīs nozīmīgas programmas: Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) atbalstu un makrofinansiālo atbalstu; saskaņā ar šīm programmām tā var piešķirt aizdevumus un finansējumu, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. Tā kā piesaistītais finansējums ir paralēla darbība, tas tieši neietekmē ES budžetu, tomēr no juridiskā viedokļa ES pienākums ir apkalpot aizņemtos līdzekļus kā parādu.

6.   FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

ES gada finanšu pārskatus veido divas atsevišķas, bet savstarpēji saistītas daļas:

| a) | finanšu pārskati; un |
| --- | --- |

a)

finanšu pārskati; un

| b) | pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

b)

pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi.

Gada finanšu pārskatus pieņem Komisija, un tie tiek iesniegti Revīzijas palātai (turpmāk “Palāta”) revīzijas veikšanai un visbeidzot Eiropas Parlamentam un Padomei izpildes apstiprinājuma procesa ietvaros.

Papildus gada pārskatiem tiek sagatavoti arī mēneša pārskati par budžeta izpildi.

6.1.   Finanšu pārskati

Finanšu pārskati

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot ES finanšu pārskatus un nodrošināt, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas. Finanšu pārskati tiek sagatavoti atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti. Sīkāku informāciju skatīt finanšu pārskatu 1. paskaidrojumā.

6.2.   Budžeta konti

Budžeta konti

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot pārskatus par budžeta izpildi gan mēneša, gan gada griezumā. Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nošķirtas divu veidu apropriācijas: nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Pēc diferencēto apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtajām saistībām un veiktajiem maksājumiem. Minētā starpība atbilst nenokārtotām saistībām un atspoguļo laika nobīdi starp brīdi, kad saistības rodas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi. To sauc par RAL (Reste à Liquider).

RAL

Reste à Liquider

7.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

7.1.   Revīzija

Revīzija

ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Palāta, kas ir ārējs revidents un sagatavo ikgadēju ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Palātas galvenais uzdevums ir veikt ārēju, neatkarīgu ES gada finanšu pārskatu revīziju. Savas darbības ietvaros Palāta sagatavo:

| 1) | ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

1)

ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada finanšu pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

| 2) | atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

2)

atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem;

| 3) | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

3)

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi.

7.2.   Izpildes apstiprinājums

Izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Budžeta izpildi ES apstiprina Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu, un tad Eiropas Parlaments Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par ES budžetu konkrētajā finanšu gadā. Lēmuma pamatā ir gan gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas ikgadējais novērtējuma ziņojums un Palātas ikgadējais ziņojums, gan Komisijas atbildes, un tiek ņemtas vērā arī Komisijas sniegtās atbildes un sīkāka informācija, ko Komisija sniegusi pēc pieprasījuma.

Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments pēc Padomes ierosinājuma “atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt viens no šādiem trim iznākumiem: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. Eiropas Parlamenta ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas locekļi tiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp izteikts īpašs lūgums Komisijai veikt pasākumus. ECOFIN pieņem Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi. Uz Eiropas Parlamenta ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai izpildītu Eiropas Parlamenta izteiktos pieprasījumus un Padomes ierosinājumus.

ECOFIN

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI
   (1)

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

1

SATURS

SATURS

BILANCE

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA |
| --- | --- |

1.

| 2. | PASKAIDROJUMI PAR BILANCI |
| --- | --- |

2.

| 3. | PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU |
| --- | --- |

3.

| 4. | PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU |
| --- | --- |

4.

| 5. | IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA |
| --- | --- |

6.

| 7. | FINANŠU ATBALSTA MEHĀNISMI |
| --- | --- |

7.

| 8. | FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA |
| --- | --- |

8.

| 9. | INFORMĀCIJA PAR ASOCIĒTĀM PERSONĀM |
| --- | --- |

9.

| 10. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA |
| --- | --- |

10.

| 11. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA |
| --- | --- |

11.

BILANCE

BILANCE

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 237 | 188 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 6  104 | 5  978 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3. | 349 | 392 |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 59  844 | 62  311 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.5. | 498 | 564 |
| Priekšfinansējums | 2.6. | 38  072 | 44  505 |
| | | 1 05  104 | 1 13  938 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Krājumi | 2.7. | 128 | 138 |
| Finanšu aktīvi | 2.8. | 5  571 | 1  981 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.9. | 13  182 | 14  039 |
| Priekšfinansējums | 2.10. | 21  367 | 13  238 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.11. | 9  510 | 10  674 |
| | | 49  758 | 40  070 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 1 54  862 | 1 54  008 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.12. | (46  818) | (42  503) |
| Uzkrājumi | 2.13. | (1  323) | (1  258) |
| Finanšu saistības | 2.14. | (54  153) | (57  232) |
| Citas saistības | 2.15. | (2  216) | (2  527) |
| | | (1 04  510) | (1 03  520) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.16. | (545) | (806) |
| Finanšu saistības | 2.17. | (3  065) | (15) |
| Kreditoru parādi | 2.18. | (92  594) | (90  083) |
| | | (96  204) | (90  904) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (2 00  714) | (1 94  424) |
| NETO AKTĪVI | | (45  852) | (40  416) |
| Rezerves | 2.19. | 4  073 | 4  061 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) | 2.20. | (49  925) | (44  477) |
| NETO AKTĪVI | | (45  852) | (40  416) |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

237

188

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

6  104

5  978

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3.

2.3.

349

392

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

59  844

62  311

Debitoru parādi un atgūstamās summas

2.5.

2.5.

498

564

Priekšfinansējums

2.6.

2.6.

38  072

44  505

1 05  104

1 05  104

1 13  938

1 13  938

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7.

2.7.

128

138

Finanšu aktīvi

2.8.

2.8.

5  571

1  981

Debitoru parādi un atgūstamās summas

2.9.

2.9.

13  182

14  039

Priekšfinansējums

2.10.

2.10.

21  367

13  238

Nauda un naudas ekvivalenti

2.11.

2.11.

9  510

10  674

49  758

49  758

40  070

40  070

AKTĪVI KOPĀ

1 54  862

1 54  862

1 54  008

1 54  008

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.12.

2.12.

(46  818)

(42  503)

Uzkrājumi

2.13.

2.13.

(1  323)

(1  258)

Finanšu saistības

2.14.

2.14.

(54  153)

(57  232)

Citas saistības

2.15.

2.15.

(2  216)

(2  527)

(1 04  510)

(1 04  510)

(1 03  520)

(1 03  520)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

2.16.

2.16.

(545)

(806)

Finanšu saistības

2.17.

2.17.

(3  065)

(15)

Kreditoru parādi

2.18.

2.18.

(92  594)

(90  083)

(96  204)

(96  204)

(90  904)

(90  904)

SAISTĪBAS KOPĀ

(2 00  714)

(2 00  714)

(1 94  424)

(1 94  424)

NETO AKTĪVI

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

Rezerves

2.19.

2.19.

4  073

4  061

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2)

2

2.20.

2.20.

(49  925)

(44  477)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 2013 | 2012 |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | | | |
| Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | 3.1. | 1 41  241 | 1 30  919 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2. | 8  414 | 6  826 |
| | | 1 49  655 | 1 37  745 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | | | |
| Administratīvie izdevumi | 3.3. | (9  269) | (9  320) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4. | (1 38  571) | (1 24  633) |
| | | (1 47  840) | (1 33  953) |
| PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | | 1  815 | 3  792 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5. | 2  038 | 2  157 |
| Finanšu izdevumi | 3.6. | (2  045) | (1  942) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | | (5  565) | (8  846) |
| Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | 3.7. | (608) | (490) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | | (4  365) | (5  329) |

(miljonos EUR)

Pask.

2013

2012

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

3.1.

3.1.

1 41  241

1 30  919

Citi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.

3.2.

8  414

6  826

1 49  655

1 49  655

1 37  745

1 37  745

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3.

3.3.

(9  269)

(9  320)

Pamatdarbības izdevumi

3.4.

3.4.

(1 38  571)

(1 24  633)

(1 47  840)

(1 47  840)

(1 33  953)

(1 33  953)

PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

1  815

1  815

3  792

3  792

Finanšu ieņēmumi

3.5.

3.5.

2  038

2  157

Finanšu izdevumi

3.6.

3.6.

(2  045)

(1  942)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(5  565)

(8  846)

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

3.7.

3.7.

(608)

(490)

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 2013 | 2012 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | (4  365) | (5  329) |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 48 | 39 |
| Nolietojums | | 401 | 405 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | 20 | (16  062) |
| Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | 923 | (4  837) |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (1  695) | (2  013) |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | 10 | (44) |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (196) | 299 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (29) | 16  017 |
| Citu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (311) | 468 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 2  511 | (1  390) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi | | (1  023) | (1  497) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas | | (50) | 260 |
| Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 4  315 | 7  668 |
| Ieguldījumu darbība | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (624) | (1  390) |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | 43 | (18) |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | | (1  142) | (837) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (1  164) | (8  261) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) | | (1  164) | (8  261) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 2.11. | 10  674 | 18  935 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 2.11. | 9  510 | 10  674 |

(miljonos EUR)

Pask.

2013

2012

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

48

39

Nolietojums

401

405

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

20

(16  062)

Debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

923

(4  837)

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(1  695)

(2  013)

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

10

(44)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(196)

299

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(29)

16  017

Citu saistību palielinājums/(samazinājums)

(311)

468

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

2  511

(1  390)

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(1  023)

(1  497)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas

(50)

260

Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

4  315

7  668

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(624)

(1  390)

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

43

(18)

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(1  142)

(837)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(1  164)

(1  164)

(8  261)

(8  261)

Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums)

(1  164)

(8  261)

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

2.11.

2.11.

10  674

18  935

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

2.11.

2.11.

9  510

10  674

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | Neto aktīvi = (A) + (B) |
| | Patiesās vērtības rezerve | Citas rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskās darbības rezultāti |
| ATLIKUMS 31.12.2011. | (108) | 3  716 | (35  669) | (1  789) | (33  850) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — | 168 | (168) | — | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 258 | — | — | — | 258 |
| Citi | — | 21 | (19) | — | 2 |
| 2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | — | 6 | (1  795) | 1  789 | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta izpildes rezultāti | — | — | (1  497) | — | (1  497) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | — | — | — | (5  329) | (5  329) |
| ATLIKUMS 31.12.2012. | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — | 46 | (46) | — | 0 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (51) | — | — | — | (51) |
| Citi | — | 12 | (9) | — | 3 |
| 2012. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | — | 5 | (5  334) | 5  329 | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētie 2012. gada budžeta izpildes rezultāti | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| ATLIKUMS 31.12.2013. | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |

(miljonos EUR)

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Neto aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Citas rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

ATLIKUMS 31.12.2011.

ATLIKUMS 31.12.2011.

(108)

(108)

3  716

3  716

(35  669)

(35  669)

(1  789)

(1  789)

(33  850)

(33  850)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

168

(168)

—

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

258

—

—

—

258

Citi

—

21

(19)

—

2

2011. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

—

6

(1  795)

1  789

0

Dalībvalstīm kreditētie 2011. gada budžeta izpildes rezultāti

—

—

(1  497)

—

(1  497)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

—

—

—

(5  329)

(5  329)

ATLIKUMS 31.12.2012.

ATLIKUMS 31.12.2012.

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

46

(46)

—

0

Patiesās vērtības pārmaiņas

(51)

—

—

—

(51)

Citi

—

12

(9)

—

3

2012. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

—

5

(5  334)

5  329

0

Dalībvalstīm kreditētie 2012. gada budžeta izpildes rezultāti

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

—

—

—

(4  365)

(4  365)

ATLIKUMS 31.12.2013.

ATLIKUMS 31.12.2013.

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) (turpmāk “Finanšu regula”) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (4), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai.

3

4

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiski atzīti grāmatvedības standarti publiskajam sektoram (SPSGS). Šie Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi jāpiemēro visām iestādēm un ES struktūrām, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro valūtā, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora struktūru mērķi ir konkrētāki – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt struktūras pārskatatbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, konsekventa uzrādīšana, apkopošana, kompensēšana un salīdzināma informācija. Finanšu regulas 144. pantā ir noteikti finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvie rādītāji, kas ir būtiskums, uzticamība, saprotamība un salīdzināmība.

Lai sagatavotu finanšu pārskatus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem, vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darbības rezultātu pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas mērogs

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgās kontrolētās struktūras (t. i., ES iestādes, tostarp Komisija, un ES aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, un kopumā tās ir 52 kontrolētas struktūras, pieci kopuzņēmumi un četras asociētās iestādes. Pilns konsolidēto struktūru saraksts ir sniegts ES finanšu pārskatu 11.1. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2012. gadu konsolidācijas mērogs ir paplašināts, tajā iekļaujot vēl vienu kontrolēto struktūru (aģentūru). Šādi papildinājumi būtiski neietekmē konsolidētos finanšu pārskatus.

Kontrolētās struktūras

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās struktūras, kurām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnībā konsolidētas. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: struktūras izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē katra struktūra, lai izlemtu, vai kontroles īstenošanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem.

Saskaņā ar šo pieeju uzskata, ka ES iestādes (izņemot Eiropas Centrālo banku (ECB)) un aģentūras (izņemot kādreizējā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto struktūru savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru ES un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana saistībā ar darbību, kura sevī ietver pakalpojuma potenciālu.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās kopīgi kontrolēto struktūru darbības rezultātos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un kopīgi kontrolēto struktūru savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tādas struktūras, kurās ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kuras tā nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES līdzdalība balsstiesībās tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk.

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Asociēto iestāžu bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas. Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus resursus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Nekonsolidētas struktūras, kuru līdzekļus pārvalda komisija

Nekonsolidētas struktūras, kuru līdzekļus pārvalda komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, tomēr, tā kā ES nekontrolē šīs struktūras, tās netiek konsolidētas ES finanšu pārskatos; sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt ES finanšu pārskatu 11.2. paskaidrojumā.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kuru vērtība euro, kas noteikta pēc to iegādes datumā spēkā esošā valūtas maiņas kursa, nemainās, piemēro dažādas pārrēķina metodes.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc valūtas kursa 31. decembrī:

Euro maiņas kurss

Euro maiņas kurss

| Valūta | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,4270 | 25,1510 |
| DKK | 7,4593 | 7,4610 |
| GBP | 0,8337 | 0,8161 |
| HRK | 7,6265 | 7,5575 |
| HUF | 297,0400 | 292,3000 |
| LVL | 0,7028 | 0,6977 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1543 | 4,0740 |
| RON | 4,4710 | 4,4445 |
| SEK | 8,8591 | 8,5820 |
| CHF | 1,2276 | 1,2072 |
| JPY | 144,7200 | 113,6100 |
| USD | 1,3791 | 1,3194 |

Valūta

31.12.2013.

31.12.2012.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,4270

25,1510

DKK

7,4593

7,4610

GBP

0,8337

0,8161

HRK

7,6265

7,5575

HUF

297,0400

292,3000

LVL

0,7028

0,6977

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1543

4,0740

RON

4,4710

4,4445

SEK

8,8591

8,5820

CHF

1,2276

1,2072

JPY

144,7200

113,6100

USD

1,3791

1,3194

Tādu monetāro finanšu instrumentu, kuri izteikti ārvalstu valūtā un iedalīti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības pārmaiņas, kas ir saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas tiek turēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas iedalīti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses ir, piemēram, aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un maksām, iespējamiem aktīviem un saistībām un nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Nemateriāliem aktīviem noteiktais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā saimnieciskās lietošanas laika vai nolīgumā noteikta juridiskā lietošanas laika. Iekšēji izstrādātus nemateriālos aktīvus kapitalizē, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumos norādītie attiecīgie kritēriji. Kapitalizējamās izmaksas sevī ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas ir nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzītas par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka ES saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu uz to atlikušo vērtību aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laikā:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | 10–25 % |
| Mēbeles | 10–25 % |
| Aprīkojums | 10–33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie materiālie aktīvi | 10–33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

10–25 %

Mēbeles

10–25 %

Aprīkojums

10–33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie materiālie aktīvi

10–33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un to iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Materiālo aktīvu nomu, kad ES būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, iedala kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē vai nu nomātā aktīva patiesajā vērtībā, vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā – atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nenokārtotajam finanšu atlikumam. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas citās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina vai nu aktīva lietderīgās lietošanas laikā, vai arī nomas termiņā – atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir īsāks.

Ja iznomātājs patur ievērojamu daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, šādu nomu iedala kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Ieguldījumi

Ieguldījumi

Līdzdalība asociētās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz ES pēc sākotnējās atzīšanas. Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. paskaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumus riska kapitāla fondos iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu) un attiecīgi uzskaita to patiesajā vērtībā, savukārt to peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpības), atzīst patiesās vērtības rezervē.

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā izmaksas vai attiecināmo neto aktīvu vērtību (NAV), atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Nerealizēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso vērtību, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu vērtības samazinājumu un to, vai tie atzīti kā vērtības samazinājuma zaudējumi finanšu darbības rezultātu pārskatā vai kā pārmaiņas patiesās vērtības rezervē.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu iedalījums tiek noteikts, veicot sākotnējo atzīšanu, un atkārtoti novērtēts katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus iedala kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena finanšu aktīva šajā kategorijā.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, kurus ES noteikti vēlas turēt līdz termiņa beigām un kurus var šādi turēt. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena ieguldījuma šajā kategorijā.

iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos iedala kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno no tiem atbrīvoties: parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā. Ieguldījumus nekonsolidētās struktūrās un citus kapitāla vērtspapīru ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā ES apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Aizdevumus atzīst, kad nauda ir samaksāta aizņēmējiem avansa veidā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ir izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja tiek piešķirts bezprocentu ilgtermiņa aizdevums vai ilgtermiņa aizdevums ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumus, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojums ir šāds:

| — | ES aizdevumiem ir ļoti īpaša “tirgus vide”, un tā ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu “iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir ļoti īpaša “tirgus vide”, un tā ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu “iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme.

| — | Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un ES būtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| i) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā tā perioda laikā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

i)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā tā perioda laikā, kurā tie rodas.

| ii) | Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

ii)

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| iii) | Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav šādu ieguldījumu. |
| --- | --- |

iii)

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav šādu ieguldījumu.

| iv) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no šādu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja šādus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, uzkrātās patiesās vērtības korekcijas, kas iepriekš tika atzītas patiesās vērtības rezervē, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

iv)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no šādu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja šādus aktīvus pārdod vai to vērtība samazinās, uzkrātās patiesās vērtības korekcijas, kas iepriekš tika atzītas patiesās vērtības rezervē, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

ES katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un vērtības samazinājuma zaudējumi ir radušies tikai un vienīgi tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies vērtības samazinājuma zaudējumi aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītzaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitāla vērtspapīru ieguldījumu gadījumā, kuri iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita vai nu izmaksās, vai arī neto pārdošanas vērtībā – atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē vai nu izmaksās, vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās – atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinanējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, priekšfinansējums ir jāatdod ES. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem) un atmaksātās summas.

Gada beigās neizmaksātās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnēji samaksātā(-ās) summā(-ās), no kuras(-ām) atskaita: atmaksātās summas, izdevumos ierakstītās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi

Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, no kuras atskaita daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. paskaidrojumu turpmāk par režīmu uzkrātajiem ienākumiem gada beigās.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie tiek iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensiju saistības

Pensiju saistības

ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistībām netiek veidoti naudas līdzekļi. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteikto pabalstu saistību pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalstu saistības aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir pensiju izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējo pakalpojumu izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējo pakalpojumu izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Līdzekļu ikdienas administrēšanai ir izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), iedala kā “darbinieku pēcnodarbinātības pabalstus”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē tiek noteiktas līdzīgi pensiju saistībām (skatīt iepriekš).

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumi tiek atzīti, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, saistības tiek aplēstas, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no piešķiršanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesās vērtības) atskaitot radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības iedala kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu. Finanšu gada laikā ES nebija finanšu saistību šajā kategorijā.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, vai arī pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos.

Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā uzskaites periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem ES var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parādu summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un parādnieka apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita dalībvalstīm piekrītošās iekasēšanas izmaksas (25 %). Turklāt vērtības samazinājumu atzīst par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Soda naudas

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudas uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| — | vai nu piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

vai nu piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

| — | vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un jau ir veicis soda naudas provizorisku maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā ES lēmuma pārsūdzēšana nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenokārtoto debitoru parādu daļēji noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visas provizoriski iekasētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā BUFI, un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas tiek iedalīti kā pieejami pārdošanai.

BUFI

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanai un procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību daļēji noraksta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanai lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus saistībā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi veido lielāko ES izdevumu daļu. Tie attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem un var būt triju veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā risinās pārvedumus pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi ir atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai ir parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis noteiktus attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst par izdevumiem attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējas saistības, kas rodas pagātnes notikumu rezultātā, bet nav atzītas, jo nav ticams, ka saistību izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kuri sevī ietver saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu, vai retajos gadījumos, kad saistības apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2.   PASKAIDROJUMI PAR BILANCI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās | 379 |
| Iegūšana | 100 |
| Atsavināšana | (8) |
| Citas pārmaiņas | 2 |
| Bruto uzskaites vērtība gada beigās | 473 |
| Uzkrātā amortizācija iepriekšējā gada beigās | (191) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (48) |
| Atsavināšana | 5 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija gada beigās | (235) |
| Neto uzskaites vērtība gada beigās | 237 |
| Neto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās | 188 |

(miljonos EUR)

Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

379

Iegūšana

100

Atsavināšana

(8)

Citas pārmaiņas

2

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

473

473

Uzkrātā amortizācija iepriekšējā gada beigās

(191)

Amortizācija attiecīgajā gadā

(48)

Atsavināšana

5

Citas pārmaiņas

0

Uzkrātā amortizācija gada beigās

Uzkrātā amortizācija gada beigās

(235)

(235)

Neto uzskaites vērtība gada beigās

Neto uzskaites vērtība gada beigās

237

237

Neto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

Neto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

188

188

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

Kategorijā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”2013. gada 31. decembrī iekļauti aktīvi EUR 1  041 miljona apmērā (EUR 660 miljoni 2012. gadā) saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu – projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA). Perioda laikā nekapitalizējamas izstrādes izmaksas EUR 13 miljonu apmērā tika atzītas par izdevumiem.

Galileo

Kad sistēma tiks pabeigta, tā ietvers 30 satelītus, divus kontroles centrus un aptuveni 16 zemes stacijas. Bilancē norādītā summa atspoguļo kapitalizējamās izmaksas, kas Komisijai radušās saistībā ar šo projektu kopš 2011. gada 22. oktobra; tas ir datums, kurā veiksmīgi tika palaisti pirmie divi sistēmas satelīti. Kā paskaidrots iepriekšējā gada finanšu pārskatos, pirms šā datuma Komisija uzskatīja, ka projekts atrodas izpētes posmā, tādēļ saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem visas radušās izmaksas tika ieskaitītas izdevumos. Kopš projekta sākuma un līdz pašreizējās finanšu shēmas beigām plānotais budžets ir EUR 3  852 miljoni. Nākamajā finanšu shēmā plānots iztērēt vēl EUR 5  400 miljonus, lai pilnībā izvērstu un izmantotu sistēmu, līdz 2020. gadam īstenotu Galileo pakalpojumus un sagatavotu satelītu konstelācijas nākamo paaudzi, un šī summa tiks pilnībā finansēta no ES budžeta.

Galileo

Kopš 2011. gada oktobra līdz bilances datumam pavisam palaisti četri satelīti, un pēc to testēšanas pabeigšanas tiks noslēgts projekta “apstiprināšanas orbītā” (In-Orbit Validation) posms. Šo posmu kopīgi finansēja ES un EKA, un saskaņā ar dotāciju nolīgumu, kas noslēgts starp šīm divām pusēm, EKA veiks pabeigto pamatlīdzekļu oficiālu nodošanu ES. Šim juridiskajam aktīvu pārvedumam būs nepieciešams EKA Padomes nolīgums, norādot, ka visas EKA dalībvalstis, izņemot Norvēģiju un Šveici, ir arī ES dalībvalstis. Šobrīd Komisijai nav pamata uzskatīt, ka kāda EKA dalībvalsts varētu bloķēt šo nodošanu.

In-Orbit Validation

PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Citi materiālie aktīvi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās | 4  314 | 558 | 233 | 577 | 231 | 3  181 | 1  118 | 10  212 |
| Iegūšana | 30 | 61 | 14 | 60 | 22 | 87 | 516 | 790 |
| Atsavināšana | 0 | (22) | (15) | (46) | (8) | 0 | 0 | (91) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 312 | 11 | (1) | 2 | 3 | (312) | (14) | 0 |
| Citas pārmaiņas | 4 | 0 | 2 | 2 | 1 | (264) | (21) | (276) |
| Bruto uzskaites vērtība gada beigās | 4  660 | 608 | 233 | 595 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās | (2  137) | (449) | (165) | (436) | (150) | (897) | 0 | (4  234) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (143) | (47) | (15) | (69) | (23) | (103) | 0 | (401) |
| Atkārtoti iegrāmatotais nolietojums | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Atsavināšana | 1 | 21 | 15 | 46 | 8 | 0 | 0 | 91 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | (124) | 0 | 0 | (2) | 1 | 126 | 0 | 1 |
| Citas pārmaiņas | (1) | 0 | (2) | 0 | (1) | 11 | 0 | 7 |
| Uzkrātais nolietojums gada beigās | (2  399) | (474) | (167) | (461) | (165) | (863) | 0 | (4  531) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA GADA BEIGĀS | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA IEPRIEKŠĒJĀ GADA BEIGĀS | 2  177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2  284 | 1  118 | 5  978 |

(miljonos EUR)

Zeme un ēkas

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Citi materiālie aktīvi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība iepriekšējā gada beigās

4  314

558

233

577

231

3  181

1  118

10  212

Iegūšana

30

61

14

60

22

87

516

790

Atsavināšana

0

(22)

(15)

(46)

(8)

0

0

(91)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

312

11

(1)

2

3

(312)

(14)

0

Citas pārmaiņas

4

0

2

2

1

(264)

(21)

(276)

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

Bruto uzskaites vērtība gada beigās

4  660

4  660

608

608

233

233

595

595

248

248

2  692

2  692

1  599

1  599

10  635

10  635

Uzkrātais nolietojums iepriekšējā gada beigās

(2  137)

(449)

(165)

(436)

(150)

(897)

0

(4  234)

Nolietojums attiecīgajā gadā

(143)

(47)

(15)

(69)

(23)

(103)

0

(401)

Atkārtoti iegrāmatotais nolietojums

5

1

0

0

0

0

0

6

Atsavināšana

1

21

15

46

8

0

0

91

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

(124)

0

0

(2)

1

126

0

1

Citas pārmaiņas

(1)

0

(2)

0

(1)

11

0

7

Uzkrātais nolietojums gada beigās

Uzkrātais nolietojums gada beigās

(2  399)

(2  399)

(474)

(474)

(167)

(167)

(461)

(461)

(165)

(165)

(863)

(863)

0

0

(4  531)

(4  531)

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA GADA BEIGĀS

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA GADA BEIGĀS

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA IEPRIEKŠĒJĀ GADA BEIGĀS

2  177

109

67

142

81

2  284

1  118

5  978

FinanŠU NOMA

FinanŠU NOMA

Maksas, kas vēl jāveic saistībā ar finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, norādītas bilancē kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt 2.15. un 2.18.3. paskaidrojumu).

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvās maksas (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmāki izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Nolietojums | Neto uzskaites vērtība |
| < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Kopējās saistības (B) | (A+B) | (C) | (A + B + C) | (D) | (A + B + C + D) |
| Zeme un ēkas | 772 | 76 | 344 | 1  403 | 1  823 | 2  595 | 57 | 2  653 | (838) | 1  815 |
| Citi materiālie aktīvi | 24 | 6 | 9 | 1 | 15 | 39 | — | 39 | (25) | 14 |
| Kopā gada beigās | 796 | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 | 2  634 | 57 | 2  692 | (863) | 1  829 |
| Procenti | | 89 | 319 | 481 | 889 | | | | | |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā gada beigās | | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 | | | | | |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā iepriekšējā gada beigās | | 155 | 660 | 2  189 | 3  003 | | | | | |

(miljonos EUR)

Apraksts

Kumulatīvās maksas (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmāki izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Nolietojums

Neto uzskaites vērtība

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Kopējās saistības (B)

(A+B)

(C)

(A + B + C)

(D)

(A + B + C + D)

Zeme un ēkas

772

76

344

1  403

1  823

2  595

57

2  653

(838)

1  815

Citi materiālie aktīvi

24

6

9

1

15

39

—

39

(25)

14

Kopā gada beigās

Kopā gada beigās

796

796

82

82

353

353

1  403

1  403

1  838

1  838

2  634

2  634

57

57

2  692

2  692

(863)

(863)

1  829

1  829

Procenti

89

319

481

889

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā gada beigās

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā gada beigās

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā iepriekšējā gada beigās

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā iepriekšējā gada beigās

155

155

660

660

2  189

2  189

3  003

3  003

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.1. | 0 | 42 |
| Līdzdalība asociētās iestādēs | 2.3.2. | 349 | 350 |
| Kopā | | 349 | 392 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.1.

2.3.1.

0

42

Līdzdalība asociētās iestādēs

2.3.2.

2.3.2.

349

350

Kopā

Kopā

349

349

392

392

2.3.1.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Kopā |
| Summa 31.12.2012. | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |
| Iemaksas | 0 | 78 | 121 | 126 | 56 | 380 |
| Neto rezultātu daļa | 0 | (78) | (130) | (158) | (56) | (422) |
| Summa 31.12.2013. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(miljonos EUR)

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Kopā

Summa 31.12.2012.

0

0

10

32

0

42

Iemaksas

0

78

121

126

56

380

Neto rezultātu daļa

0

(78)

(130)

(158)

(56)

(422)

Summa 31.12.2013.

Summa 31.12.2013.

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības daļu, kas izteikta procentos:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 198 | 226 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 63 | 106 |
| Ilgtermiņa saistības | 0 | 0 |
| Īstermiņa saistības | (394) | (291) |
| Ieņēmumi | 1 | 8 |
| Izdevumi | (412) | (427) |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Ilgtermiņa aktīvi

198

226

Apgrozāmie līdzekļi

63

106

Ilgtermiņa saistības

0

0

Īstermiņa saistības

(394)

(291)

Ieņēmumi

1

8

Izdevumi

(412)

(427)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

GJU

Kopuzņēmuma Galileo likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Struktūra 2013. gadā nedarbojās un joprojām atradās likvidācijas procesā.

Galileo

SESAR kopuzņēmums

SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. Komisijas līdzdalība kopuzņēmumā 2013. gada 31. decembrī bija 46,26 %. Kopējais paredzētais Komisijas ieguldījums SESAR (no 2007. gada līdz 2013. gadam) ir EUR 700 miljoni. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 205 miljoni. Neatzītā daļa zaudējumos radusies, veicot tehnisku uzskaiti, kas bija nepieciešama saistībā ar pašu kapitāla uzskaites metodes izmantošanu. Šie neatzītie zaudējumi nav zaudējumi ES, un tie radušies tāpēc, ka izdevumi parasti tiek atzīti pirms kapitāla palielināšanas saistībā ar iemaksu natūrā, ko veic uzņēmēji, kas nav ES.

SESAR

ITER starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER

ITER

ITER ir iesaistīta ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV. ITER tika izveidota, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jekuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tās mērķa sasniegšanai. ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nav līdzdalības ITER. Tā kā ES juridiski ir līdzdalība kopuzņēmumā ITER International, Komisijai tā jāatzīst savos pārskatos. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība ITER bija 43,33 %. Kopējais (orientējošais) ITER paredzētais Euratom ieguldījums (no 2007. gada līdz 2041. gadam) ir EUR 8  949 miljoni.

ITER

ITER

ITER

ITER

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

ITER

ITER

Euratom

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 187. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. IMI un FCH (skatīt turpmāk) ir ietverti šajā izdevumu kategorijā, bet ARTEMIS, Clean Sky un ENIAC (skatīt turpmāk 2.3.2. paskaidrojumu), kaut gan juridiski tās uzskata par kopuzņēmumiem, no grāmatvedības viedokļa jāiedala kā asociētās iestādes (un attiecīgi jāiekļauj 2.3.2. paskaidrojumā), jo Komisijai tajās ir būtiska ietekme, nevis kopīga kontrole.

IMI

FCH

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Kopīgā tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā (IMI)

Kopīgā tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā (IMI)

IMI kopuzņēmums atbalsta sākotnējo farmaceitisko izpēti un izstrādi dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē un veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanos tā darbībā. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība IMI bija 74,16 %. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums būs EUR 1 miljards līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 16 miljoni.

IMI

IMI

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH)

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH

Kopuzņēmuma FCH mērķis ir apvienot publiskā un privātā sektora resursus, lai stiprinātu pētniecības pasākumus, tādējādi palielinot Eiropas pētniecības centienu vispārējo efektivitāti un paātrinot kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība FCH bija 74,20 %. Maksimālais orientējošais ES ieguldījums būs EUR 470 miljoni līdz 2017. gada 31. decembrim. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 67 miljoni.

FCH

FCH

2.3.2.   
  Līdzdalība asociētās iestādēs

Līdzdalība asociētās iestādēs

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | EIF | Artemis | Clean Sky | ENIAC | Kopā |
| Summa 31.12.2012. | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |
| Iemaksas | (2) | 20 | 125 | 37 | 180 |
| Neto rezultātu daļa | 9 | (20) | (125) | (50) | (186) |
| Citi pašu kapitāla pārvietojumi | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Summa 31.12.2013. | 349 | 0 | 0 | 0 | 349 |

(miljonos EUR)

EIF

Artemis

Clean Sky

ENIAC

Kopā

Summa 31.12.2012.

336

0

0

14

350

Iemaksas

(2)

20

125

37

180

Neto rezultātu daļa

9

(20)

(125)

(50)

(186)

Citi pašu kapitāla pārvietojumi

6

0

0

0

6

Summa 31.12.2013.

Summa 31.12.2013.

349

349

0

0

0

0

0

0

349

349

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalību, kas izteikta procentos:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Aktīvi | 499 | 505 |
| Saistības | (240) | (191) |
| Ieņēmumi | 37 | 33 |
| Pārpalikums/(Deficīts) | (221) | (177) |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Aktīvi

499

505

Saistības

(240)

(191)

Ieņēmumi

37

33

Pārpalikums/(Deficīts)

(221)

(177)

Eiropas Investīciju fonds

Eiropas Investīciju fonds

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. Komisija ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 720 miljoniem.

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | Komisijas parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 3  000 | 900 |
| Apmaksāts | (600) | (180) |
| Nepieprasīts | 2  400 | 720 |

(miljonos EUR)

Kopējais EIF kapitāls

Komisijas parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

3  000

900

Apmaksāts

(600)

(180)

Nepieprasīts

Nepieprasīts

2  400

2  400

720

720

Artemis kopuzņēmums

Artemis

Šī struktūra tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 420 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 9 miljoni (līdzdalība 94,57 % apmērā).

Kopuzņēmums Clean Sky

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs struktūras mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Maksimālais orientējošais Komisijas ieguldījums nepārsniegs EUR 800 miljonus. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 72 miljoni (līdzdalība 57,80 % apmērā).

ENIAC kopuzņēmums

ENIAC

ENIAC mērķis ir noteikt kopīgi saskaņotu pētniecības programmu nanoelektronikas jomā, lai noteiktu pētniecības prioritātes galveno kompetenču attīstībai un pieņemšanai šajā jomā. Šos mērķus īstenos, apkopojot publiskā un privātā sektora resursus, lai atbalstītu projektu veidā īstenotus pētniecības un izstrādes pasākumus. ES kopējās saistības būs EUR 450 miljoni. 2013. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība ENIAC bija 95,41 %. Kumulatīvā neatzītā daļa zaudējumos ir EUR 26 miljoni.

ENIAC

ENIAC

2.4.   ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

ILGTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1. | 5  497 | 4  870 |
| Aizdevumi | 2.4.2. | 54  347 | 57  441 |
| Kopā | | 59  844 | 62  311 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

5  497

4  870

Aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

54  347

57  441

Kopā

Kopā

59  844

59  844

62  311

62  311

2.4.1.   Pārdošanai pieejami ilgtermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami ilgtermiņa finanšu aktīvi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Garantiju fonds (5) | 1  412 | 1  327 |
| Likvidējamā EOTK | 1  129 | 1  102 |
| BUFI ieguldījumi | 1  013 | 832 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 789 | 593 |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 339 | 305 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| Riska kapitāla darījumi | 124 | 123 |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 90 | 52 |
| Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra | 0 | 52 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 413 | 296 |
| Kopā | 5  497 | 4  870 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Garantiju fonds (5)

5

1  412

1  327

Likvidējamā EOTK

1  129

1  102

BUFI ieguldījumi

1  013

832

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

789

593

ETF uzsākšanas mehānisms

339

305

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

Riska kapitāla darījumi

124

123

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

90

52

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra

0

52

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

413

296

Kopā

Kopā

5  497

5  497

4  870

4  870

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonds ārējai darbībai attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES, aizdevumiem saistībā ar mikrofinansiālo atbalstu (MFA) un Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa aizdevums, lai segtu aizdevumus, kuriem netiek pildītas saistības un kurus garantējusi ES. Fonda līdzekļus veido iemaksas no ES vispārējā budžeta, kas atbilst 9 % no kapitāla vērtības saistībā ar darbībām, procentu ienākumi no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžetā kā ieņēmumus.

Euratom

ES jāiekļauj garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda prasību un, ja nepieciešams, tādu izmantoto garantiju finansēšanai, kas pārsniedz fondā pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu ieskaitīt budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai, kas ir 9 % no izsniegtajiem aizdevumiem gada beigās.

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Saistībā ar likvidējamās EOTK apmēru visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir parāda vērtspapīri, kuri ir denominēti EUR un kotēti aktīvā tirgū.

BUFI ieguldījumi

BUFI

Iepriekš iekasētās soda naudas kopš 2010. gada 1. janvāra pārvalda Komisija īpaši izveidotā fondā (BUFI), un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (skatīt 8.2. paskaidrojumu).

BUFI

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu riskam aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi attiecināmiem pētniecības projektiem. Kopējais Komisijas budžets EUR 1 miljarda apmērā tika paredzēts laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, un no šā apjoma ne vairāk kā EUR 800 miljoni ir no īpašas programmas “Sadarbība” un ne vairāk kā EUR 200 miljoni ir no programmas “Kapacitāte”. EIB pati uzņēmusies saistības nodrošināt tādu pašu summu.

2013. gada 31. decembrī Komisija kopā ar EBTA un trešām valstīm bija iemaksājusi RDFM EUR 1  231 miljonu. Summa EUR 958 miljoni tika uzrādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums), un tā atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2013. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem vai garantijām saistībā ar RDFM. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā mehānismā.

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

Eiropas tehnoloģiju mehānisms (ETF) uzsākšanai aptver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, daudzgadu programmu uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai (MAP), Konkurences un inovāciju pamatprogrammu (CIP) un tehnoloģiju nodošanas izmēģinājuma projektu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos. Gada beigās tika pieņemtas saistības vēl par EUR 132 miljoniem ETF uzsākšanas mehānismam, taču partneri šos līdzekļus vēl nav izmantojuši.

ETF

MAP

CIP

EIF

ETF

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Tā kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) netiek kotēta biržā un ņemot vērā ERAB statūtos noteiktos līguma ierobežojumus, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu.

| (miljonos EUR) |
| --- |
| ERAB | Kopējais ERAB kapitāls | Komisijas parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 29  601 | 900 |
| Apmaksāts | (6  202) | (188) |
| Nepieprasīts | 23  399 | 712 |

(miljonos EUR)

ERAB

Kopējais ERAB kapitāls

Komisijas parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

29  601

900

Apmaksāts

(6  202)

(188)

Nepieprasīts

Nepieprasīts

23  399

23  399

712

712

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas tiek piešķirtas finanšu starpniekiem, lai finansētu kapitāla vērtspapīru ieguldījumus. Tos pārvalda EIB un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T

Aizdevumu garantiju instruments Ten-T projektiem (LGTT) piešķir garantijas, lai mazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektiem sākumgados. Konkrēti tas nozīmē, ka garantija segtu rezerves kredītlīnijas, kuras varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas plūsmas nebūtu pietiekamas augstākas kārtas parāda apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam Komisija piešķirs LGTT maksimālo summu EUR 250 miljonu apmērā.

Ten-T

LGTT

TEN

LGTT

2013. gada 31. decembrī Komisija bija iemaksājusi LGTT EUR 162 miljonus. 2013. gada beigās parakstīto aizdevumu apmērs bija EUR 522 miljoniem, un tos attiecīgi sedz garantija. Summa EUR 39 miljoni ir atzīta kā iespējamās saistības, un tā atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2013. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem saistībā ar LGTT darbībām. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā instrumentā.

LGTT

LGTT

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

Lielākās summas citos pārdošanai pieejamos ilgtermiņa ieguldījumos ir šādas: Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai (EUR 116 miljoni) un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondam (EUR 67 miljoni).

Eiropas Fondam Dienvidaustrumu Eiropai

Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondam

2.4.2.   
  Ilgtermiņa aizdevumi

Ilgtermiņa aizdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 2.4.2.1. | 151 | 162 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 2.4.2.2. | 54  196 | 57  279 |
| Kopā | | 54  347 | 57  441 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

2.4.2.1.

2.4.2.1.

151

162

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

2.4.2.2.

2.4.2.2.

54  196

57  279

Kopā

Kopā

54  347

54  347

57  441

57  441

2.4.2.1.   No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | EOTK aizdevumi mājokļa iegādei | Kopā |
| Kopā 31.12.2012. | 146 | 16 | 162 |
| Jauni aizdevumi | 4 | 0 | 4 |
| Atmaksātās summas | (18) | (5) | (23) |
| Valūtas maiņas starpības | (6) | 0 | (6) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 12 | 1 | 13 |
| Kopā 31.12.2013. | 138 | 12 | 151 |

(miljonos EUR)

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

EOTK aizdevumi mājokļa iegādei

Kopā

Kopā 31.12.2012.

146

16

162

Jauni aizdevumi

4

0

4

Atmaksātās summas

(18)

(5)

(23)

Valūtas maiņas starpības

(6)

0

(6)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

12

1

13

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

138

138

12

12

151

151

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem tiek piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar valstīm, kuras nav dalībvalstis. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 14,507 %.

2.4.2.2.   No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2012. | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 221 | 57  294 |
| Jauni aizdevumi | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Atmaksātās summas | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Valūtas maiņas starpības | — | (1) | — | — | (5) | (6) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 1 | (1) | — | (8) | (5) | (13) |
| Kopā 31.12.2013. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Parāda summa < 1 gads | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Parāda summa > 1 gads | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 211 | 54  195 |

(miljonos EUR)

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2012.

549

425

11  623

44  476

221

57  294

Jauni aizdevumi

100

—

—

—

—

100

Atmaksātās summas

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Valūtas maiņas starpības

—

(1)

—

—

(5)

(6)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

1

(1)

—

(8)

(5)

(13)

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

211

211

57  258

57  258

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

211

211

54  195

54  195

Sīkāku informāciju par aizņēmumu un aizdevumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.5.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Dalībvalstis | 478 | 545 |
| Citas | 20 | 19 |
| Kopā | 498 | 564 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Dalībvalstis

478

545

Citas

20

19

Kopā

Kopā

498

498

564

564

No kopējiem ilgtermiņa debitoru parādiem EUR 483 miljoni (EUR 550 miljoni 2012. gadā) attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Dalībvalstu maksājamās summas attiecas uz neizpildītiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA).

2.6.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Priekšfinansējums | 2.6.1. | 34  819 | 40  790 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.6.2. | 3  253 | 3  715 |
| Kopā | | 38  072 | 44  505 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Priekšfinansējums

2.6.1.

2.6.1.

34  819

40  790

Nākamo periodu izdevumi

2.6.2.

2.6.2.

3  253

3  715

Kopā

Kopā

38  072

38  072

44  505

44  505

2.6.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Visas atmaksātās summas vai izlietojumu, kas jāmaksā līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma, uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu.

Priekšfinansējums ir liela daļa no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tam tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), faktiski sedz dalībnieku garantiju fonds (DGF): 2013. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 4,5 miljardi (EUR 4 miljardi 2012. gadā). Šis fonds nav saistīts ar ES un netiek konsolidēts ES finanšu pārskatos; skatīt 11.2.3. paskaidrojumu.

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1  526 | 1  249 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 772 | 1  042 |
| Decentralizēta pārvaldība | 646 | 677 |
| Dalīta pārvaldība | 31  104 | 37  214 |
| Kopīga pārvaldība | 694 | 592 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 77 | 16 |
| Kopā | 34  819 | 40  790 |

(miljonos EUR)

Pārvaldības veids

31.12.2013.

31.12.2012.

Tieša centralizēta pārvaldība

1  526

1  249

Netieša centralizēta pārvaldība

772

1  042

Decentralizēta pārvaldība

646

677

Dalīta pārvaldība

31  104

37  214

Kopīga pārvaldība

694

592

Īsteno citas iestādes un aģentūras

77

16

Kopā

Kopā

34  819

34  819

40  790

40  790

Jaunās Finanšu regulas 58. pants, ar kuru tiek daļēji pārskatītas budžeta izpildes metodes, tiek piemērots tikai no 2014. gada 1. janvāra.

Nozīmīgākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas ir saistītas ar struktūrfondu pasākumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā: EUR 19,6 miljardi Reģionālās attīstības fondam (ERAF) un Kohēzijas fondam (KF), EUR 5,6 miljardi Sociālajam fondam (ESF), EUR 5,2 miljardi Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un EUR 0,6 miljardi Zivsaimniecības fondam (EZF). Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc savas būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem ilgāk par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas uzrādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Tā kā 2007.–2013. gada plānošanas periods tuvojas noslēgumam, ar to saistītajam priekšfinansējumam pakāpeniski tuvojas maksāšanas termiņš, kas ir 12 mēnešu laikā. Tādēļ ilgtermiņa priekšfinansējums samazinās, savukārt īstermiņa priekšfinansējums palielinās (skatīt 2.10. paskaidrojumu).

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības: “nominālā” un “aktuālā” vērtība. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2013. gada 31. decembrī tādu garantiju “nominālā” vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, bija EUR 1  124 miljoni, bet šādu garantiju “aktuālā” vērtība bija EUR 887 miljoni (2012. gadā šīs summas bija attiecīgi EUR 1  348 miljoni un EUR 1  083 miljoni).

2.6.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 2  118 | 2  717 |
| Atbalsta shēmas | 1  135 | 998 |
| Kopā | 3  253 | 3  715 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Finansēšanas vadības instrumenti

2  118

2  717

Atbalsta shēmas

1  135

998

Kopā

Kopā

3  253

3  253

3  715

3  715

Saskaņā ar shēmu struktūrfondu programmām 2007.–2013. gadam maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā iemaksas finansēšanas vadības instrumentos (aizdevumu, kapitāla vērtspapīru ieguldījumu vai garantiju veidā), un par to izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis. Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā standarta priekšfinansējums), un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus Komisijas bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansa maksājumu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par līdzekļu izmantojumu, kas saņemta no dalībvalstīm, katra gada beigās tiek aplēsta šā aktīva vērtība.

Līdzīgā kārtā dalībvalstu veiktos avansa maksājumus, kas nav izmantoti līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus Komisijas bilancē. Dalībvalstis var maksāt šādus avansus par dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalstu, tirgus pasākumiem saistībā ar ELGF). Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu kategorijā “Atbalsta shēmas”.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Zinātniskie materiāli | 81 | 81 |
| Citi | 47 | 57 |
| Kopā | 128 | 138 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Zinātniskie materiāli

81

81

Citi

47

57

Kopā

Kopā

128

128

138

138

2.8.   ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

ĪSTERMIŅA FINANŠU AKTĪVI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.8.1. | 2  373 | 1  858 |
| Aizdevumi | 2.8.2. | 3  198 | 123 |
| Kopā | | 5  571 | 1  981 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.8.1.

2.8.1.

2  373

1  858

Aizdevumi

2.8.2.

2.8.2.

3  198

123

Kopā

Kopā

5  571

5  571

1  981

1  981

2.8.1.   
  Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus iegādājas to ieguldījumu atdeves vai peļņas dēļ vai tos tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai reaģējot uz procentu likmju pārmaiņām. Tabulā turpmāk sniegts pārskats par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuru atlikušais dzēšanas termiņš ir līdz 2014. gada beigām:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| BUFI ieguldījumi | 897 | 845 |
| Likvidējamā EOTK | 567 | 490 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 408 | 160 |
| Garantiju fonds | 361 | 268 |
| Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra | 76 | 69 |
| Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 31 | 23 |
| Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi | 33 | 3 |
| Kopā | 2  373 | 1  858 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

BUFI ieguldījumi

897

845

Likvidējamā EOTK

567

490

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

408

160

Garantiju fonds

361

268

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra

76

69

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT)

31

23

Citi pārdošanai pieejami ieguldījumi

33

3

Kopā

Kopā

2  373

2  373

1  858

1  858

2.8.2.   
  Īstermiņa aizdevumi

Īstermiņa aizdevumi

Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļauti aizdevumi, kuru atlikušais galīgais dzēšanas termiņš ir mazāk nekā 12 mēnešu pēc bilances datuma (sīkāku informāciju skatīt 2.4.2.2. paskaidrojumā). Palielinājumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu izraisīja MB aizdevumu atmaksa, kas tika plānota 2014. gadā (EUR 2 miljardi Ungārijai un EUR 1 miljards Latvijai).

2.9.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI UN ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Soda naudas | 2.9.1. | 4  071 | 4  090 |
| Dalībvalstis | 2.9.2. | 5  574 | 6  270 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2.9.3. | 3  095 | 3  368 |
| Citi debitoru parādi un atgūstamās summas | 2.9.4. | 442 | 311 |
| Kopā | | 13  182 | 14  039 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Soda naudas

2.9.1.

2.9.1.

4  071

4  090

Dalībvalstis

2.9.2.

2.9.2.

5  574

6  270

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

2.9.3.

2.9.3.

3  095

3  368

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

2.9.4.

2.9.4.

442

311

Kopā

Kopā

13  182

13  182

14  039

14  039

Kopsummā ietverta aplēse EUR 12  638 miljoni (EUR 13  729 miljoni 2012. gadā), kas nav saistīta ar komerciālu apmaiņu.

2.9.1.   
  Soda naudas

Soda naudas

Tās ir atgūstamas summas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām EUR 4  310 miljonu apmērā (EUR 4  357 miljoni 2012. gadā), no kurām atskaitīta daļēji norakstītā summa EUR 239 miljoni (EUR 267 miljoni 2012. gadā). Garantijas par kopējo summu EUR 3  244 miljoni saņemtas par soda naudām, kas nav nokārtotas gada beigās (EUR 2  513 miljoni 2012. gadā). Jāņem vērā, ka no šiem debitoru parādiem EUR 1  032 miljoniem samaksas termiņš bija pēc 2013. gada 31. decembra.

2.9.2.   
  Dalībvalstis

Dalībvalstis

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 1  858 | 1  172 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 41 | 14 |
| Pagaidu lauku attīstības instruments (PLAI) | 45 | 44 |
| Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD) | 155 | 136 |
| Daļēji norakstītā summa | (819) | (814) |
| Kopā | 1  279 | 552 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 68 | 44 |
| Pašu resursi | | |
| Iekļauts A kontā | 47 | 45 |
| Iekļauts atsevišķā kontā | 1  228 | 1  294 |
| Saņemamie pašu resursi | 3  054 | 3  617 |
| Daļēji norakstītā summa | (743) | (773) |
| Citi | 6 | 16 |
| Kopā | 3  592 | 4  199 |
| Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi | | |
| Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana | 542 | 1  220 |
| Citi | 94 | 255 |
| Kopā | 636 | 1  475 |
| Kopā | 5  574 | 6  270 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

1  858

1  172

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

41

14

Pagaidu lauku attīstības instruments (PLAI)

45

44

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD)

155

136

Daļēji norakstītā summa

(819)

(814)

Kopā

Kopā

1  279

1  279

552

552

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

68

68

44

44

Pašu resursi

Pašu resursi

Iekļauts A kontā

47

45

Iekļauts atsevišķā kontā

1  228

1  294

Saņemamie pašu resursi

3  054

3  617

Daļēji norakstītā summa

(743)

(773)

Citi

6

16

Kopā

Kopā

3  592

3  592

4  199

4  199

Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Citi no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

542

1  220

Citi

94

255

Kopā

Kopā

636

636

1  475

1  475

Kopā

Kopā

5  574

5  574

6  270

6  270

Ar lauksaimniecību saistīto debitoru parādu pieaugumu galvenokārt var skaidrot ar neizpildītajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem, jo dažos gadījumos īstenošanas datums tiek atlikts uz vairākiem gadiem, un citos gadījumos lēmumi tiek izpildīti, veicot atliktus gada maksājumus. Tas attiecas uz dalībvalstīm, kurām ir piešķirta finanšu palīdzība saskaņā ar 2010. gada 7. jūnijā parakstīto Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta pamatnolīgumu.

Saņemamo pašu resursu summa ir saistīta ar 2013. gada 20. novembrī pieņemto budžeta grozījumu Nr. 8/2013. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (6) 10. pantu ieraksti, kuri atbilst NKP iemaksu atkārtotai korekcijai, tiek veikti 2014. gada janvāra pirmajā darbdienā. Jāņem vērā, ka dažas dalībvalstis bija gaidījušas sev paredzētos maksājumus, un tas izskaidro to, kāpēc saņemamā summa ir mazāka nekā budžeta grozījumos pieprasītā iemaksa.

6

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Debitoru parādi saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 31. decembrī un ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tiek aplēsti debitoru parādi, kuri izveidojas pēc minētās deklarācijas laikā līdz 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums 20 % apmērā, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

Debitoru parādi par pašu resursiem

Debitoru parādi par pašu resursiem

Jāņem vērā, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tādēļ iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šā samazinājuma atskaitīšanas. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajām aplēsēm, no summas, kas ir no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi, ir atskaitītas daļēji norakstāmās summas. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt summas, uz kurām attiecas šīs vērtības korekcijas.

2.9.3.   
  Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Uzkrātie ienākumi | 2  709 | 3  002 |
| Nākamo periodu izdevumi | 368 | 351 |
| Citi | 18 | 15 |
| Kopā | 3  095 | 3  368 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Uzkrātie ienākumi

2  709

3  002

Nākamo periodu izdevumi

368

351

Citi

18

15

Kopā

Kopā

3  095

3  095

3  368

3  368

Lielākā summa šajā izdevumu kategorijā ir uzkrātie ienākumi:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Pašu resursi | 2  424 | 2  388 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 0 | 218 |
| Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas | 31 | 276 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 254 | 120 |
| Kopā | 2  709 | 3  002 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Pašu resursi

2  424

2  388

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

0

218

Kohēzijas fonds, Reģionālās attīstības fonds un Lauku attīstības fonds: finanšu korekcijas

31

276

Citi uzkrātie ienākumi

254

120

Kopā

Kopā

2  709

2  709

3  002

3  002

Pašu resursos iekļautās summas (EUR 2  424 miljoni) galvenokārt ir uzkrātie muitas nodokļi 2013. gada novembrī un decembrī. Jāņem vērā, ka piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi novembrī un decembrī (EUR 131 miljons) tagad tiek uzrādīti kā īstermiņa debitoru parādi.

2.9.4.   
  Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Citi debitoru parādi un atgūstamās summas

Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļautas atgūtās priekšfinansējuma summas, atgūtie izdevumi un citi ieņēmumi no administratīvām darbībām un pamatdarbības.

2.10.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Priekšfinansējums | 2.10.1. | 16  403 | 9  548 |
| Nākamo periodu izdevumi | 2.10.2. | 4  963 | 3  690 |
| Kopā | | 21  367 | 13  238 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Priekšfinansējums

2.10.1.

2.10.1.

16  403

9  548

Nākamo periodu izdevumi

2.10.2.

2.10.2.

4  963

3  690

Kopā

Kopā

21  367

21  367

13  238

13  238

2.10.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 3  848 | 3  289 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 4  711 | 3  908 |
| Decentralizēta pārvaldība | 250 | 301 |
| Dalīta pārvaldība | 6  263 | 1  008 |
| Kopīga pārvaldība | 1  018 | 844 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 313 | 198 |
| Kopā | 16  403 | 9  548 |

(miljonos EUR)

Pārvaldības veids

31.12.2013

31.12.2012

Tieša centralizēta pārvaldība

3  848

3  289

Netieša centralizēta pārvaldība

4  711

3  908

Decentralizēta pārvaldība

250

301

Dalīta pārvaldība

6  263

1  008

Kopīga pārvaldība

1  018

844

Īsteno citas iestādes un aģentūras

313

198

Kopā

Kopā

16  403

16  403

9  548

9  548

Jaunās Finanšu regulas 58. pants, ar kuru tiek daļēji pārskatītas budžeta izpildes metodes, tiek piemērots tikai no 2014. gada 1. janvāra.

Īstermiņa priekšfinansējuma palielināšanās ir galvenokārt saistīta ar dalīto pārvaldību. Saskaņā ar 2.6. paskaidrojumu sākas struktūrfondu programmu nobeiguma posms 2007.–2013. gada plānošanas perioda ietvaros. Tādējādi liela daļa (EUR 6,1 miljards) no priekšfinansējuma, kas iepriekš nebija īstermiņa priekšfinansējums, 2013. gada 31. decembrī kļuva par īstermiņa priekšfinansējumu.

Palielināšanās vērojama arī tieši centralizēti pārvaldītam un netieši centralizēti pārvaldītam priekšfinansējumam. Abos gadījumos palielināšanās ir galvenokārt saistīta ar Septītās pētniecības pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7) noslēguma posmu, ko iezīmē pēdējo nolīgumu parakstīšana, kā rezultātā veidosies jauni priekšfinansējuma maksājumi aptuveni EUR 2,8 miljardu apmērā saskaņā ar tiešo centralizēto pārvaldību un EUR 1,4 miljardu apmērā saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību. Vienlaikus ir pabeigti projekti saskaņā ar senākiem nolīgumiem un ir veikti attiecīgie priekšfinansējuma maksājumi.

2.10.2.   
  Nākamo periodu izdevumi

Nākamo periodu izdevumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Finansēšanas vadības instrumenti | 2  118 | 1  358 |
| Atbalsta shēmas | 2  845 | 2  332 |
| Kopā | 4  963 | 3  690 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Finansēšanas vadības instrumenti

2  118

1  358

Atbalsta shēmas

2  845

2  332

Kopā

Kopā

4  963

4  963

3  690

3  690

Summas šajā izdevumu kategorijā mainījušās galvenokārt tādēļ, ka dalībvalstis palielinājušas savu iemaksu finansēšanas vadības instrumentos reģionālās attīstības jomā.

2.11.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi: | 2.11.1. | | |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 2  790 | 2  203 |
| Tekošie konti | | 838 | 967 |
| Avansa konti | | 39 | 38 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | (1) | (1) |
| Kopā | | 3  665 | 3  207 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem | 2.11.2. | 1  680 | 2  345 |
| Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 2.11.3. | 4  165 | 5  122 |
| Kopā | | 9  510 | 10  674 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi:

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi:

2.11.1.

2.11.1.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

2  790

2  203

Tekošie konti

838

967

Avansa konti

39

38

Pārvedumi (nauda ceļā)

(1)

(1)

Kopā

3  665

3  665

3  207

3  207

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

2.11.2.

2.11.2.

1  680

1  680

2  345

2  345

Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

2.11.3.

2.11.3.

4  165

4  165

5  122

5  122

Kopā

Kopā

9  510

9  510

10  674

10  674

2.11.1.   
  Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kurus ES tur kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī tekošie konti, avansa konti un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, 2013. gada 13. decembrī ietvēra EUR 1,1 miljardu no pašu resursu iemaksām, kas dalībvalstīm bija jāveic 2014. gada 1. janvārī; iemaksas tika saņemtas dažas dienas agrāk. Turklāt atlikums gada beigās sevī ietvēra EUR 1,3 miljardus, kas bija soda nauda par konkurences noteikumu pārkāpšanu; Komisija to iekasēja galvenokārt 2013. gada pēdējās nedēļās, un dalībvalstīm tā vēl nebija atdota, izmantojot budžeta grozījumus.

2.11.2.   
  Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem un termiņnoguldījumiem

Šajā izdevumu kategorijā uzrādītās naudas summas galvenokārt ir naudas ekvivalenti (EUR 1  434 miljoni), ko pārvalda fiduciāri Komisijas vārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta, un citi termiņnoguldījumi (EUR 245 miljoni). Tādēļ naudu, kas pieder finanšu instrumentiem, var izmantot tikai noteiktā finanšu instrumentu programmā. Gada beigās fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem bija piešķirti EUR 138 miljoni, bet trešās puses šos līdzekļus vēl nav izmantojušas.

2.11.3.   
  Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda un naudas ekvivalenti, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Gadījumos, kad ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, samazinās, jo kopš 2010. gada visas iepriekš iekasētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI), un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas iedalīti kā pieejami pārdošanai (skatīt 2.4.1. un 2.8.1. paskaidrojumu).

BUFI

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Pensijas – darbinieki | 40  933 | 37  528 |
| Pensijas – citi | 1  016 | 968 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 4  869 | 4  007 |
| Kopā | 46  818 | 42  503 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Pensijas – darbinieki

40  933

37  528

Pensijas – citi

1  016

968

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

4  869

4  007

Kopā

Kopā

46  818

46  818

42  503

42  503

2.12.1.   
  Pensijas – darbinieki

Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā (PSEO: Eiropas Savienības ierēdņu pensiju shēma), tiek veikti no ES budžeta. Shēmai netiek veidoti naudas līdzekļi, bet dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2013. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuāra pieņēmumi:

| Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pensiju saistības | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 3,7 % | 3,6 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,9 % | 2,0 % |
| Faktiskā diskonta likme | 1,8 % | 1,6 % |
| Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei | 81 %/49 % | 84 %/38 % |
| Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana | 0 % | 0 % |
| Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2008 |

Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pensiju saistības

31.12.2013.

31.12.2012.

Nominālā diskonta likme

3,7 %

3,6 %

Paredzamais inflācijas līmenis

1,9 %

2,0 %

Faktiskā diskonta likme

1,8 %

1,6 %

Laulību varbūtība: vīrietim/sievietei

81 %/49 %

84 %/38 %

Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana

0 %

0 %

Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2008

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas | Darbinieku pensiju saistības | Veselības apdrošināšana |
| Bruto saistības iepriekšējā gada beigās | 41  961 | 4  278 |
| Pakalpojumu/parastās izmaksas | 1  928 | — |
| Procentu izmaksas | 1  603 | 162 |
| Samaksātie pabalsti | (1  288) | (11) |
| Aktuārie zaudējumi | 1  499 | 704 |
| Pārmaiņas saistībā ar jauniem darbiniekiem | 244 | — |
| Bruto saistības gada beigās | 45  947 | 5  133 |
| Pensijām piemērotais korekcijas koeficients | 959 | Nav |
| Pensiju nodokļu atskaitījums | (5  973) | Nav |
| Plāna aktīvi | Nav | (264) |
| Neto saistības gada beigās | 40  933 | 4  869 |

(miljonos EUR)

Darbinieku pabalstu bruto saistību pārmaiņas

Darbinieku pensiju saistības

Veselības apdrošināšana

Bruto saistības iepriekšējā gada beigās

Bruto saistības iepriekšējā gada beigās

41  961

41  961

4  278

4  278

Pakalpojumu/parastās izmaksas

1  928

—

Procentu izmaksas

1  603

162

Samaksātie pabalsti

(1  288)

(11)

Aktuārie zaudējumi

1  499

704

Pārmaiņas saistībā ar jauniem darbiniekiem

244

—

Bruto saistības gada beigās

Bruto saistības gada beigās

45  947

45  947

5  133

5  133

Pensijām piemērotais korekcijas koeficients

959

Nav

Pensiju nodokļu atskaitījums

(5  973)

Nav

Plāna aktīvi

Nav

(264)

Neto saistības gada beigās

Neto saistības gada beigās

40  933

40  933

4  869

4  869

2.12.2.   
  Pensijas – citi

Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā izdevumu kategorijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.12.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Tiek novērtētas arī aplēstās ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām saistībā ar ES pensionētajiem darbiniekiem. Bruto saistību novērtējums ir EUR 5  133 miljoni (EUR 4  278 miljoni 2012. gadā) un plāna aktīvi, kas novērtēti EUR 264 miljonu (EUR 271 miljona 2012. gadā) apmērā, ir atskaitīti no bruto saistībām, lai iegūtu neto summu. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā.

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Summa 31.12.2012. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums uz īstermiņa uzkrājumiem | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2013. |
| Tiesas prāvas | 132 | 180 | (51) | (3) | — | — | 258 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 997 | — | — | (2) | (30) | (32) | 933 |
| Finanšu | 108 | 45 | — | — | (38) | (4) | 111 |
| Citi | 21 | 2 | (2) | 0 | — | — | 21 |
| Kopā | 1  258 | 227 | (53) | (5) | (68) | (36) | 1  323 |

(miljonos EUR)

Summa 31.12.2012.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums uz īstermiņa uzkrājumiem

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2013.

Tiesas prāvas

132

180

(51)

(3)

—

—

258

Kodolobjekta nojaukšana

997

—

—

(2)

(30)

(32)

933

Finanšu

108

45

—

—

(38)

(4)

111

Citi

21

2

(2)

0

—

—

21

Kopā

Kopā

1  258

1  258

227

227

(53)

(53)

(5)

(5)

(68)

(68)

(36)

(36)

1  323

1  323

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Papildu uzkrājumi tiesas prāvām ir galvenokārt saistīti ar jaunām tiesas prāvām lauksaimniecības un kohēzijas jomā.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2012. gadā atjaunināja savu 2008. gadā veikto pētījumu par tādu izmaksu aplēsēm, kas ir saistītas ar Kopīgā pētniecības centra (JRC) kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmu. Pārskatītā aplēse EUR 989 miljonu apmērā (iepriekš – EUR 1  222 miljoni) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem uzkrājumus indeksē atbilstīgi inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāuzsver, ka pastāv zināma nenoteiktība saistībā ar šo aplēsi, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz iegrāmatotajām summām.

JRC

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie galvenokārt ir uzkrājumi, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri veidosies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saistībā ar 1998. gada MVU garantiju mehānismu, 2001. gada MVU garantiju mehānismu un 2007. gada MVU garantiju mehānismu atbilstīgi Konkurences un inovāciju pamatprogrammai un Eiropas progresa makrofinansēšanas instrumentam (Garantijai), kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) var Komisijas uzdevumā savā vārdā piešķirt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu gada procentu likmi).

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Ilgtermiņa aizņēmumi | 2.14.1. | 54  173 | 57  252 |
| Garantiju fonds, izslēgšana (7) | | (20) | (20) |
| Kopā | | 54  153 | 57  232 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Ilgtermiņa aizņēmumi

2.14.1.

2.14.1.

54  173

57  252

Garantiju fonds, izslēgšana (7)

7

(20)

(20)

Kopā

Kopā

54  153

54  153

57  232

57  232

Ilgtermiņa aizņēmumi

Ilgtermiņa aizņēmumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2012. | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 194 | 57  267 |
| Jauni aizņēmumi | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Atmaksātās summas | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Valūtas maiņas starpības | — | (1) | — | — | (4) | (5) |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 1 | (1) | — | (8) | — | (8) |
| Kopā 31.12.2013. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Parāda summa < 1 gads | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Parāda summa > 1 gads | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 190 | 54  173 |

(miljonos EUR)

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2012.

549

425

11  623

44  476

194

57  267

Jauni aizņēmumi

100

—

—

—

—

100

Atmaksātās summas

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Valūtas maiņas starpības

—

(1)

—

—

(4)

(5)

Uzskaites vērtības pārmaiņas

1

(1)

—

(8)

—

(8)

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

190

190

54  173

54  173

Šajā izdevumu kategorijā ietilpst ES aizņēmumi, kuru dzēšanas termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos iekļauti ar sertifikātiem apliecināti parādi EUR 56  981 miljona apmērā (EUR 57  026 miljoni 2012. gadā). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām. Sīkāku informāciju par aizņēmumu un aizdevumu darbībām skatīt 7. paskaidrojumā.

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1  756 | 2  040 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 336 | 352 |
| Citi | 124 | 135 |
| Kopā | 2  216 | 2  527 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1  756

2  040

Pa daļām apmaksātās ēkas

336

352

Citi

124

135

Kopā

Kopā

2  216

2  216

2  527

2  527

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Summa 31.12.2012. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2013. |
| Tiesas prāvas | 224 | 8 | (2) | (2) | 0 | 1 | 229 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 29 | 0 | 0 | (29) | 30 | 0 | 30 |
| Finanšu | 188 | 53 | (45) | (55) | 38 | (8) | 171 |
| Citi | 365 | 4 | (114) | (139) | 0 | (1) | 115 |
| Kopā | 806 | 65 | (161) | (225) | 68 | (8) | 545 |

(miljonos EUR)

Summa 31.12.2012.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums no ilgtermiņa uzkrājumiem

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2013.

Tiesas prāvas

224

8

(2)

(2)

0

1

229

Kodolobjekta nojaukšana

29

0

0

(29)

30

0

30

Finanšu

188

53

(45)

(55)

38

(8)

171

Citi

365

4

(114)

(139)

0

(1)

115

Kopā

Kopā

806

806

65

65

(161)

(161)

(225)

(225)

68

68

(8)

(8)

545

545

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā izdevumu kategorijā galvenokārt iekļauta tādu ilgtermiņa aizdevumu daļa, kuru dzēšanas termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (skatīt 2.14. paskaidrojumu). Palielinājumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu izraisīja MB aizdevumu atmaksa, kas tika plānota 2014. gadā (EUR 2 miljardi Ungārijai un EUR 1 miljards Latvijai).

2.18.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.18.1. | 56  282 | 68  436 |
| Kreditoru parādi | 2.18.2. | 36  213 | 21  558 |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 2.18.3. | 99 | 89 |
| Kopā | | 92  594 | 90  083 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.18.1.

2.18.1.

56  282

68  436

Kreditoru parādi

2.18.2.

2.18.2.

36  213

21  558

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

2.18.3.

2.18.3.

99

89

Kopā

Kopā

92  594

92  594

90  083

90  083

2.18.1.   
  Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Uzkrātie izdevumi | 56  062 | 68  216 |
| Nākamo periodu ienākumi | 190 | 201 |
| Citi | 30 | 19 |
| Kopā | 56  282 | 68  436 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Uzkrātie izdevumi

56  062

68  216

Nākamo periodu ienākumi

190

201

Citi

30

19

Kopā

Kopā

56  282

56  282

68  436

68  436

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds: | | |
| Tiešais atbalsts un intervences lauksaimniecības tirgos | 33  489 | 44  532 |
| Citi | 2 | 1 |
| Lauku attīstība: | | |
| ELFLA | 12  255 | 12  463 |
| Citi | 203 | 34 |
| | 45  949 | 57  030 |
| Strukturālas darbības: | | |
| Eiropas Zivsaimniecības fonds/zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenti | 48 | 66 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 4  356 | 4  359 |
| Pirmspievienošanās strukturālās politikas instruments | 114 | 382 |
| Eiropas Sociālais fonds | 1  100 | 1  378 |
| | 5  618 | 6  185 |
| Citi uzkrātie izdevumi: | | |
| Pētniecība un izstrāde | 1  172 | 1  077 |
| Citi | 3  323 | 3  924 |
| | 4  495 | 5  001 |
| Kopā | 56  062 | 68  216 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds:

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds:

Tiešais atbalsts un intervences lauksaimniecības tirgos

33  489

44  532

Citi

2

1

Lauku attīstība:

Lauku attīstība:

ELFLA

12  255

12  463

Citi

203

34

45  949

45  949

57  030

57  030

Strukturālas darbības:

Strukturālas darbības:

Eiropas Zivsaimniecības fonds/zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenti

48

66

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

4  356

4  359

Pirmspievienošanās strukturālās politikas instruments

114

382

Eiropas Sociālais fonds

1  100

1  378

5  618

5  618

6  185

6  185

Citi uzkrātie izdevumi:

Citi uzkrātie izdevumi:

Pētniecība un izstrāde

1  172

1  077

Citi

3  323

3  924

4  495

4  495

5  001

5  001

Kopā

Kopā

56  062

56  062

68  216

68  216

2.18.2.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Dalībvalstis | 37  481 | 23  029 |
| Piegādātāji un citi | 1  650 | 1  704 |
| Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas | (2  918) | (3  175) |
| Kopā | 36  213 | 21  558 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Dalībvalstis

37  481

23  029

Piegādātāji un citi

1  650

1  704

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

(2  918)

(3  175)

Kopā

Kopā

36  213

36  213

21  558

21  558

Kreditoru parādi sevī ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē pieprasītās summas apmērā pieprasījuma saņemšanas laikā. Ja partneris ir dalībvalsts, tos iedala kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro tādu pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Pēc tam, kad ir veikti šie periodizācijas ieraksti, aplēstās attiecināmās summas tiek grāmatotas finanšu pārskatos kā izdevumi, savukārt atlikusī daļa tiek uzrādīta kā “aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas” (skatīt turpmāk). Lai aktīvi un saistības netiktu pārmērīgi novērtēti, tika izlemts atspoguļot neto summu kā īstermiņa saistības.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

Kreditoru parādi dalībvalstīm ir galvenokārt saistīti ar nesamaksātiem izmaksu pieprasījumiem saistībā ar strukturālām darbībām (EUR 20,8 miljardi ERAF un KF un EUR 4,2 miljardi ESF).

Šajā summā iekļauti EUR 11,3 miljardi Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF). Lai labāk atspoguļotu ekonomikas situāciju, sākot no 2013. gada, ar ELGF saistītās summas, par kurām maksājums bija jāveic nākamā gada janvāra pirmajā darbdienā, tiek grāmatotas kā maksājamās summas, nevis uzkrātie izdevumi. Ja pašreizējā pieeja būtu ievērota 2012. gada pārskatos, dalībvalstu kreditoru parādu summa būtu par EUR 11,9 miljardiem lielāka (t. i., EUR 34,9 miljardi).

Atlikusī dalībvalstu kreditoru parādu summa EUR 1,2 miljardi galvenokārt attiecas uz zivsaimniecības un jūrlietu politikas virzieniem (EUR 0,6 miljardi) un lauku attīstību (EUR 0,2 miljardi).

Piegādātāji un citi

Piegādātāji un citi

Šajā izdevumu kategorijā iekļauti citi kreditoru parādi, parāda summas pēc dotāciju un iepirkuma pasākumiem un arī summas, kas jāmaksā publiskām struktūrām un konsolidācijā neiekļautām struktūrām.

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Kreditoru parādi tiek samazināti par summu, kas atbilst tādu atlīdzības pieprasījumu daļai, kuri jau ir saņemti, bet vēl nav pārbaudīti un tiek uzskatīti par neattiecināmiem. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem. Turklāt kreditoru parādi ir samazināti arī par tādu atlīdzības pieprasījumu daļu, kuri ir saņemti un atbilst nākamo periodu izdevumiem, un tie vēl jāmaksā gada beigās (EUR 2,2 miljardi).

2.18.3.   
  Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 82 | 70 |
| Citi | 17 | 19 |
| Kopā | 99 | 89 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

82

70

Citi

17

19

Kopā

Kopā

99

99

89

89

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

REZERVES

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.19.1. | 99 | 150 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.19.2. | 2  125 | 2  079 |
| Citas rezerves | 2.19.3. | 1  849 | 1  832 |
| Kopā | | 4  073 | 4  061 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Patiesās vērtības rezerve

2.19.1.

2.19.1.

99

150

Garantiju fonda rezerve

2.19.2.

2.19.2.

2  125

2  079

Citas rezerves

2.19.3.

2.19.3.

1  849

1  832

Kopā

Kopā

4  073

4  073

4  061

4  061

2.19.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

2013. gadā no patiesās vērtības rezerves tika atskaitīts kumulatīvās patiesās vērtības neto palielinājums EUR 29 miljoni (EUR 5 miljoni 2012. gadā), un tas tika atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā saistībā ar pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem.

2.19.2.   
  Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo plānoto summu, kas ir 9 % no fonda piešķirtajām garantijām, kas jātur kā aktīvi.

2.19.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (EUR 1  537 miljoni) Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, un šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2012. | 44  477 |
| 2012. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1  023 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 46 |
| Citu rezervju pārmaiņas | 14 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 4  365 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 31.12.2013. | 49  925 |
| Sadalījums: | |
| Pabalsti darbiniekiem | 46  818 |
| Citas summas | 3  107 |

(miljonos EUR)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2012.

44  477

2012. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1  023

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

46

Citu rezervju pārmaiņas

14

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

4  365

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 31.12.2013.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas kopā 31.12.2013.

49  925

49  925

Sadalījums:

Sadalījums:

Pabalsti darbiniekiem

46  818

Citas summas

3  107

Šī summa atspoguļo tādu izdevumu daļu, kuri Komisijai jau radušies līdz 2013. gada 31. decembrim un kuri jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā daudzus izdevumus atzīst N gadā, lai gan faktiski tos varētu apmaksāt N+1 gadā (vai vēlāk), un finansē, izmantojot N+1 gada (vai vēlāka gada) budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir ELGF pasākumi. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām, izmantojot nākamā gada budžetu.

Ilgākā periodā tiek apmaksātas tikai Komisijas saistības par tās darbinieku pabalstiem, un jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Summa |
| Summas, kas jāmaksā 2014. gadā | 1  450 |
| Summas, kas jāmaksā pēc 2014. gada | 45  368 |
| Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2013. | 46  818 |

(miljonos EUR)

Summa

Summas, kas jāmaksā 2014. gadā

1  450

Summas, kas jāmaksā pēc 2014. gada

45  368

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2013.

Darbinieku pabalstu saistības kopā 31.12.2013.

46  818

46  818

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātus, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai jābūt lielākiem par izdevumiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

3.   PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

3.1.   PAŠU RESURSU IEŅĒMUMI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

PAŠU RESURSU IEŅĒMUMI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 2013 | 2012 |
| NKI resursi | | 1 10  194 | 98  061 |
| Tradicionālie pašu resursi: muitas nodokļi | | 15  268 | 16  087 |
| cukura nodevas | | 199 | 157 |
| PVN resursi | | 14  019 | 14  871 |
| Pašu resursu ieņēmumi | 3.1.1. | 1 39  680 | 1 29  176 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2. | 1  187 | 1  439 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA) iemaksas | | 373 | 304 |
| Kopā | | 1 41  241 | 1 30  919 |

(miljonos EUR)

Pask.

2013

2012

NKI resursi

1 10  194

98  061

Tradicionālie pašu resursi: muitas nodokļi

15  268

16  087

cukura nodevas

199

157

PVN resursi

14  019

14  871

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

3.1.1.

3.1.1.

1 39  680

1 39  680

1 29  176

1 29  176

Budžeta korekcijas

3.1.2.

3.1.2.

1  187

1  439

Trešo valstu (tostarp EBTA) iemaksas

373

304

Kopā

Kopā

1 41  241

1 41  241

1 30  919

1 30  919

3.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. Tādējādi lielākā daļa izdevumu tiek finansēta no pašu resursiem, jo citi ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa. Ir triju veidu pašu resursi: tradicionālie pašu resursi, resursi, kuru pamatā ir PVN, un resursi, kuru pamatā ir NKI. Tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šā samazinājuma atskaitīšanas.

Jāņem vērā, ka 2011. gadā Beļģijas iestādes iesniedza pieprasījumu atmaksāt līdzekļus aptuveni EUR 169 miljonu apmērā (kas ir bruto summa; neto summa ir EUR 126 miljoni) par ES budžetā ieskaitītām summām saskaņā ar tradicionālajiem pašu resursiem, un tā tika samaksāta 2013. gadā pēc tam, kad tika pabeigta revīzija un kontrole par Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmas ticamību. Saistītie uzkrājumi, kas tika iegrāmatoti 2012. gadā, tika izmantoti 2013. gadā.

Jāņem vērā arī tas, ka pēc tam, kad Tiesa pieņēma nolēmumu par cukura nodevas regulējumu un daži uzņēmumi un dalībvalstis to apstrīdēja, Padome 2013. gada decembra beigās pieņēma jaunu regulējumu, un summa EUR 214 miljonu apmērā tiks atmaksāta iesaistītajām personām 2014. gada beigās. Uzkrājums, kas tika iegrāmatots 2012. gadā un sedza minēto summu, joprojām tiek uzrādīts finanšu pārskatos.

3.1.2.   
  Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas sevī ietver budžeta pārpalikumu no 2012. gada EUR 1  023 miljonu apmērā, ko netieši atmaksā dalībvalstīm, samazinot pašu resursu summas, kas tām jāpārskaita ES nākamajā gadā, tādējādi tās veido 2013. gada ieņēmumus.

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 2013 | 2012 |
| Soda naudas | 3.2.1. | 2  757 | 1  884 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2. | 48 | 87 |
| Izdevumu atgūšana: | 3.2.3. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 69 | 63 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 6 | 30 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 41 | 27 |
| Kopīga pārvaldība | | 33 | 8 |
| Dalīta pārvaldība | | 1  628 | 1  376 |
| Kopā | | 1  777 | 1  504 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības: | 3.2.4. | | |
| Darbinieki | | 1  137 | 1  209 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | | 38 | 23 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 83 | 59 |
| Kopā | | 1  257 | 1  291 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi: | 3.2.5. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 208 | 280 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 334 | 335 |
| Citi | | 2  033 | 1  445 |
| Kopā | | 2  575 | 2  060 |
| Kopā | | 8  414 | 6  826 |

(miljonos EUR)

Pask.

2013

2012

Soda naudas

Soda naudas

3.2.1.

3.2.1.

2  757

2  757

1  884

1  884

Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2.

3.2.2.

48

48

87

87

Izdevumu atgūšana:

Izdevumu atgūšana:

3.2.3.

3.2.3.

Tieša centralizēta pārvaldība

69

63

Netieša centralizēta pārvaldība

6

30

Decentralizēta pārvaldība

41

27

Kopīga pārvaldība

33

8

Dalīta pārvaldība

1  628

1  376

Kopā

1  777

1  777

1  504

1  504

Ieņēmumi no administratīvās darbības:

Ieņēmumi no administratīvās darbības:

3.2.4.

3.2.4.

Darbinieki

1  137

1  209

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

38

23

Citi administratīvie ieņēmumi

83

59

Kopā

1  257

1  257

1  291

1  291

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi:

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi:

3.2.5.

3.2.5.

Korekcijas/uzkrājumi

208

280

Peļņa no valūtas maiņas

334

335

Citi

2  033

1  445

Kopā

2  575

2  575

2  060

2  060

Kopā

Kopā

8  414

8  414

6  826

6  826

3.2.1.   
  Soda naudas

Soda naudas

Citu pamatdarbības ieņēmumu palielināšanos galvenokārt var skaidrot ar to, ka 2013. gadā lielāki ieņēmumi bija saistīti ar soda naudām. Šie ieņēmumi attiecas uz Komisijas piemērotām soda naudām par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par soda naudu piemērošanu un ir oficiāli informēts adresāts.

Lielāku summu 2013. gadā galvenokārt var skaidrot ar to, ka vairākām bankām tika piemērotas soda naudas EUR 1,7 miljardu apmērā par dalību karteļos procentu likmju atvasināto instrumentu nozarē. Turklāt 2013. gadā uzņēmums Microsoft bija iesaistīts lietā ar lielu soda naudu (EUR 561 miljons) par to, ka tā vietā, lai lietotājiem ES reklamētu vairākas tīmekļa pārlūkprogrammas, tas bija reklamējis tikai Internet Explorer.

Microsoft

Internet Explorer

3.2.2.   
  Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas galvenokārt attiecas uz piena nodevām, kas ir tirgus pārvaldības rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim.

3.2.3.   
  Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

Šī izdevumu kategorija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotos Komisijas izdotos rīkojumus atgūt līdzekļus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem saistībā ar tādu izdevumu atgūšanu, kuri iepriekš izmaksāti no vispārējā budžeta, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar rīkojumiem atgūt līdzekļus, ko dalībvalstis izdevušas ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā sevī ietver arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim.

Jāņem vērā, ka šie skaitļi rāda tikai ES korektīvo darbību ietekmi uz grāmatvedību, pamatojoties uz spēkā esošajiem ES grāmatvedības noteikumiem. Tādēļ šie skaitļi nevar rādīt un tie nerāda ES izdevumu atgūšanu pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattiecināmu summu atmaksāšanu, un lielākajai daļai izdevumu nav paredzēts izdot rīkojumu atgūt līdzekļus, tādēļ tie neietekmē ES grāmatvedības sistēmu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem. Sīkāku informāciju par finanšu korekcijām un izdevumu atgūšanu skatīt 6. paskaidrojumā.

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā izdevumu kategorijā grāmatotas kā gada ieņēmumi, ir finanšu korekcijas, par kurām lēmums pieņemts gada laikā, kuru atmaksu dalībvalstis ir deklarējušas un kuras ir atgūtas gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto neizmaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un kas ir saistīts ar krāpšanu un pārkāpumiem.

Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Lielākās summas strukturālo darbību izdevumu apakškategorijā attiecas uz Komisijas izdotiem rīkojumiem atgūt līdzekļus saistībā ar iepriekšējos gados veiktiem nepamatotiem izdevumiem un atskaitījumiem no izdevumiem, no kuriem atņemts uzkrāto ienākumu samazinājums gada beigās.

Rīkojumi atgūt līdzekļus tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās tiek konstatēti neattiecināmi izdevumi, Komisija pieņem lēmumus par oficiālām finanšu korekcijām, |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās tiek konstatēti neattiecināmi izdevumi, Komisija pieņem lēmumus par oficiālām finanšu korekcijām,

| — | programmas noslēgumā veikto korekcijas rezultātā tiek samazināts ES ieguldījums, ja dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apmērā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; ja dalībvalsts tam piekrīt, šādas darbības var veikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, |
| --- | --- |

—

programmas noslēgumā veikto korekcijas rezultātā tiek samazināts ES ieguldījums, ja dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apmērā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; ja dalībvalsts tam piekrīt, šādas darbības var veikt bez oficiāla Komisijas lēmuma,

| — | ja tiek atmaksātas summas, kas tikušas atgūtas pēc programmas slēgšanas, kas ir pēc tādas tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

ja tiek atmaksātas summas, kas tikušas atgūtas pēc programmas slēgšanas, kas ir pēc tādas tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi rīkojumi atgūt līdzekļus, kas izdoti saskaņā ar strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu; skatīt 6.3. paskaidrojumu. Šādas summas netiek parādītas ieņēmumos, bet tiek kreditētas priekšfinansējuma izdevumu kategorijā bilancē.

3.2.4.   
  Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Šie ieņēmumi veidojas, veicot atskaitījumus no darbinieku algām, un tos veido galvenokārt divas summas: darbinieku pensiju iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   
  Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa ir EUR 779 miljoni (EUR 672 miljoni 2012. gadā), un tā attiecas uz summām, kas saņemtas no kandidātvalstīm. Šajā izdevumu kategorijā ir arī iekļauta peļņa no komerciālas apmaiņas, izņemot no 3.5. paskaidrojumā minētām finanšu darbībām. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un veicot attiecīgus darījumus valūtās, kas nav euro, kā arī veicot pārvērtēšanu gada beigās, kas ir nepieciešama finanšu pārskatu sagatavošanai. Šādi ieņēmumi ir gan realizētā, gan nerealizētā peļņa. Gada laikā izveidojās neto zaudējumi no valūtas maiņas EUR 39 miljonu apmērā (2012. gadā bija neto peļņa no valūtas maiņas EUR 52 miljonu apmērā).

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Personāla izdevumi | 5  527 | 5  708 |
| Nolietojums un vērtības samazinājums | 450 | 451 |
| Citi administratīvie izdevumi | 3  293 | 3  161 |
| Kopā | 9  269 | 9  320 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Personāla izdevumi

5  527

5  708

Nolietojums un vērtības samazinājums

450

451

Citi administratīvie izdevumi

3  293

3  161

Kopā

Kopā

9  269

9  269

9  320

9  320

Citos administratīvajos izdevumos iekļauta summa EUR 388 miljonu apmērā (EUR 379 miljoni 2012. gadā), kas ir saistīta ar operatīvo izpirkumnomu. Summas, par kurām ir saistības tās samaksāt atlikušajā izpirkumnomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi | |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 338 | 912 | 739 | 1  990 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 7 | 17 | 0 | 24 |
| Kopā | 346 | 929 | 739 | 2  014 |

(miljonos EUR)

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

338

912

739

1  990

IT materiāli un cits aprīkojums

7

17

0

24

Kopā

Kopā

346

346

929

929

739

739

2  014

2  014

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 2013 | 2012 |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi: | 3.4.1. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 8  722 | 9  883 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 5  491 | 4  151 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 720 | 1  019 |
| Dalīta pārvaldība | | 1 20  070 | 1 06  378 |
| Kopīga pārvaldība | | 1  745 | 1  819 |
| Kopā | | 1 36  747 | 1 23  250 |
| Citi pamatdarbības izdevumi: | 3.4.2. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 301 | 427 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 378 | 281 |
| Citi | | 1  145 | 675 |
| Kopā | | 1  824 | 1  383 |
| Kopā | | 1 38  571 | 1 24  633 |

(miljonos EUR)

Pask.

2013

2012

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi:

3.4.1.

3.4.1.

Tieša centralizēta pārvaldība

8  722

9  883

Netieša centralizēta pārvaldība

5  491

4  151

Decentralizēta pārvaldība

720

1  019

Dalīta pārvaldība

1 20  070

1 06  378

Kopīga pārvaldība

1  745

1  819

Kopā

1 36  747

1 36  747

1 23  250

1 23  250

Citi pamatdarbības izdevumi:

Citi pamatdarbības izdevumi:

3.4.2.

3.4.2.

Korekcijas/uzkrājumi

301

427

Zaudējumi no valūtas maiņas

378

281

Citi

1  145

675

Kopā

1  824

1  824

1  383

1  383

Kopā

Kopā

1 38  571

1 38  571

1 24  633

1 24  633

3.4.1.   
  Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi aptver dažādas finanšu shēmas izdevumu kategorijas un ir dažādu veidu atkarībā no tā, kā tiek maksāta un pārvaldīta nauda. Lielākā daļa izdevumu ir kategorijā “Dalīta pārvaldība” un ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm, aptverot tādas jomas kā ELGF tēriņi un darbības, kas tiek finansētas, izmantojot dažādas strukturālās darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

Pamatdarbības izdevumu galvenie elementi aptver šādas jomas: EUR 59 miljardi lauksaimniecībai un lauku attīstībai (EUR 57 miljardi 2012. gadā), EUR 49 miljardi reģionālajai attīstībai un kohēzijai (EUR 39 miljardi 2012. gadā), EUR 12 miljardi nodarbinātībai un sociālajām lietām (EUR 11 miljardi 2012. gadā), EUR 6 miljardi pētniecībai un komunikāciju tīkliem, saturam un tehnoloģijām (EUR 6 miljardi 2012. gadā) un EUR 3 miljardi ārējām attiecībām (EUR 3 miljardi 2012. gadā).

Pamatdarbības izdevumu vispārējo palielinājumu veicina projektu virzība tādās jomās kā reģionālā attīstība 2007.–2013. gada plānošanas periodā.

3.4.2.   
  Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbībām, kas aplūkotas 3.6. paskaidrojumā, rodas ikdienas darbību rezultātā un veicot attiecīgus darījumus valūtās, kas nav euro, kā arī veicot pārvērtēšanu gada beigās, kas ir nepieciešama finanšu pārskatu sagatavošanai, un zaudējumi ir gan realizētie, gan nerealizētie.

2013. gadā izdevumu kategorijā “Citi” (citos pamatdarbības izdevumos) bija galvenokārt iekļautas korekcijas saistībā ar soda naudām, kas noteiktas iepriekšējos gados, par kopējo summu EUR 360 miljoni.

Pētniecības un izstrādes izmaksas

Pētniecības un izstrādes izmaksas

Administratīvajos un pamatdarbības izdevumos iekļauti šādi izdevumi, kuri ir saistīti ar pētniecību un izstrādi:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Pētniecības izmaksas | 335 | 331 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 74 | 76 |
| Kopā | 409 | 407 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Pētniecības izmaksas

335

331

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

74

76

Kopā

Kopā

409

409

407

407

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Dividenžu ienākumi | 6 | 12 |
| Procentu ienākumi: | | |
| Par priekšfinanējumu | 29 | 28 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 88 | 242 |
| Par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem | 71 | 100 |
| Par aizdevumiem | 1  712 | 1  559 |
| Par naudu un naudas ekvivalentiem | 21 | 26 |
| Citi | 1 | 2 |
| Kopā | 1  922 | 1  957 |
| Citi finanšu ienākumi: | | |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 24 | 18 |
| Citi | 85 | 160 |
| Kopā | 108 | 178 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 2 | 10 |
| Kopā | 2  038 | 2  157 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

6

6

12

12

Procentu ienākumi:

Procentu ienākumi:

Par priekšfinanējumu

29

28

Par novēlotiem maksājumiem

88

242

Par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

71

100

Par aizdevumiem

1  712

1  559

Par naudu un naudas ekvivalentiem

21

26

Citi

1

2

Kopā

Kopā

1  922

1  922

1  957

1  957

Citi finanšu ienākumi:

Citi finanšu ienākumi:

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

24

18

Citi

85

160

Kopā

Kopā

108

108

178

178

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

2

2

10

10

Kopā

Kopā

2  038

2  038

2  157

2  157

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

FINANŠU IZDEVUMI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Procentu izdevumi: | | |
| Izpirkumnoma | 99 | 88 |
| Par aizņēmumiem | 1  697 | 1  545 |
| Citi | 22 | 23 |
| Kopā | 1  818 | 1  656 |
| Citi finanšu izdevumi: | | |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 98 | 75 |
| Saistībā ar fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem | 68 | 43 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 8 | 8 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 0 | 4 |
| Citi | 35 | 143 |
| Kopā | 209 | 273 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 18 | 13 |
| Kopā | 2  045 | 1  942 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Izpirkumnoma

99

88

Par aizņēmumiem

1  697

1  545

Citi

22

23

Kopā

Kopā

1  818

1  818

1  656

1  656

Citi finanšu izdevumi:

Citi finanšu izdevumi:

Finanšu uzkrājumu korekcijas

98

75

Saistībā ar fiduciāru pārvaldītiem finanšu instrumentiem

68

43

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

8

8

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

0

4

Citi

35

143

Kopā

Kopā

209

209

273

273

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

18

18

13

13

Kopā

Kopā

2  045

2  045

1  942

1  942

3.7.   DAĻA KOPUZŅĒMUMU UN ASOCIĒTO IESTĀŽU NETO DEFICĪTĀ

DAĻA KOPUZŅĒMUMU UN ASOCIĒTO IESTĀŽU NETO DEFICĪTĀ

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi Komisija savā finanšu darbības rezultātu pārskatā iekļauj savu daļu kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

3.8.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

2013. gadā finanšu darbības rezultātu pārskatā tika atzīti ieņēmumi EUR 1 48  874 miljonu apmērā (EUR 1 37  023 miljoni 2012. gadā) no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

3.9.   PĀSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

PĀSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Šīs politikas jomas var sagrupēt trīs lielās izdevumu kategorijās: “Darbības Eiropas Savienībā”, “Darbības ārpus Eiropas Savienības” un “Dienesti un citas darbības”. “Darbības Eiropas Savienībā” ir vislielākā kategorija, jo tā aptver daudzas politikas jomas ES. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” attiecas uz politikas virzieniem, kuri tiek īstenoti ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un ārējo palīdzību. “Dienesti un citas darbības” ir iekšējas un horizontālas darbības, kas ir nepieciešamas ES iestāžu un struktūru darbībai. Lūdzam ņemt vērā, ka informācija saistībā ar aģentūrām ir iekļauta attiecīgajā politikas jomā. Jāņem arī vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti.

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un citas darbībasi | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | Kopā |
| Soda naudas | 2  757 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2  757 |
| Lauksaimniecības nodevas | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Izdevumu atgūšana | 1  687 | 79 | 0 | 0 | 4 | 6 | 1  777 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 111 | 1 | 998 | 0 | 625 | (478) | 1  257 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3  178 | 104 | 531 | 3 | 55 | (1  296) | 2  575 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 7  781 | 184 | 1  529 | 3 | 685 | (1  768) | 8  414 |
| Personāla izdevumi | (2  248) | (321) | (1  279) | 0 | (1  704) | 25 | (5  527) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (137) | 0 | (115) | 0 | (205) | 7 | (450) |
| Citi administratīvie izdevumi | (986) | (329) | (887) | 0 | (1  720) | 628 | (3  293) |
| Administratīvie izdevumi | (3  370) | (649) | (2  281) | 0 | (3  628) | 660 | (9  269) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (6  068) | (3  348) | (264) | 0 | 0 | 957 | (8  722) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (4  943) | (585) | (32) | 0 | 0 | 69 | (5  491) |
| Decentralizēta pārvaldība | (181) | (539) | 0 | 0 | 0 | 0 | (720) |
| Dalīta pārvaldība | (1 19  995) | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 20  070) |
| Kopīga pārvaldība | (233) | (1  512) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  745) |
| Citi darbības izdevumi | (1  475) | (6) | (367) | (48) | (9) | 82 | (1  824) |
| Pamatdarbības izdevumi | (1 32  894) | (6  064) | (664) | (48) | (9) | 1  108 | (1 38  571) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (1 36  265) | (6  713) | (2  945) | (48) | (3  638) | 1  768 | (1 47  840) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (1 28  483) | (6  529) | (1  416) | (44) | (2  953) | 0 | (1 39  426) |
| Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | | | | | | | 1 41  241 |
| Pārpalikums no pamatdarbības | | | | | | | 1  815 |
| Neto finanšu izdevumi | | | | | | | (7) |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | | | | | | | (5  565) |
| Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu deficītā | | | | | | | (608) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | | | | | | (4  365) |

(miljonos EUR)

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un citas darbībasi

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

Kopā

Soda naudas

2  757

0

0

0

0

0

2  757

Lauksaimniecības nodevas

48

0

0

0

0

0

48

Izdevumu atgūšana

1  687

79

0

0

4

6

1  777

Ieņēmumi no administratīvās darbības

111

1

998

0

625

(478)

1  257

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3  178

104

531

3

55

(1  296)

2  575

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

7  781

7  781

184

184

1  529

1  529

3

3

685

685

(1  768)

(1  768)

8  414

8  414

Personāla izdevumi

(2  248)

(321)

(1  279)

0

(1  704)

25

(5  527)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(137)

0

(115)

0

(205)

7

(450)

Citi administratīvie izdevumi

(986)

(329)

(887)

0

(1  720)

628

(3  293)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(3  370)

(3  370)

(649)

(649)

(2  281)

(2  281)

0

0

(3  628)

(3  628)

660

660

(9  269)

(9  269)

Tieša centralizēta pārvaldība

(6  068)

(3  348)

(264)

0

0

957

(8  722)

Netieša centralizēta pārvaldība

(4  943)

(585)

(32)

0

0

69

(5  491)

Decentralizēta pārvaldība

(181)

(539)

0

0

0

0

(720)

Dalīta pārvaldība

(1 19  995)

(74)

0

0

0

0

(1 20  070)

Kopīga pārvaldība

(233)

(1  512)

0

0

0

0

(1  745)

Citi darbības izdevumi

(1  475)

(6)

(367)

(48)

(9)

82

(1  824)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(1 32  894)

(1 32  894)

(6  064)

(6  064)

(664)

(664)

(48)

(48)

(9)

(9)

1  108

1  108

(1 38  571)

(1 38  571)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(1 36  265)

(1 36  265)

(6  713)

(6  713)

(2  945)

(2  945)

(48)

(48)

(3  638)

(3  638)

1  768

1  768

(1 47  840)

(1 47  840)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(1 28  483)

(1 28  483)

(6  529)

(6  529)

(1  416)

(1  416)

(44)

(44)

(2  953)

(2  953)

0

0

(1 39  426)

(1 39  426)

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

1 41  241

Pārpalikums no pamatdarbības

Pārpalikums no pamatdarbības

1  815

1  815

Neto finanšu izdevumi

(7)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

(5  565)

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu deficītā

(608)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(4  365)

(4  365)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Pētniecība | Informācijas sabiedrība |
| Soda naudas | 0 | 0 | 2  738 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 3 | 0 | 263 | 1  350 | 20 | 0 | 17 | 14 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 23 | 9 | 16 | 0 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 5 | 131 | 112 | 36 | 147 | 212 | 127 | 1  052 | 13 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 5 | 136 | 2  850 | 299 | 1  545 | 255 | 152 | 1  084 | 27 |
| Personāla izdevumi | (66) | (100) | (78) | (79) | (101) | (268) | (141) | (233) | (104) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (4) | 0 | (1) | 0 | (15) | (7) | (16) | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (9) | (45) | (7) | (24) | (19) | (109) | (46) | (177) | (24) |
| Administratīvie izdevumi | (74) | (148) | (85) | (104) | (119) | (391) | (195) | (427) | (128) |
| Centralizēta tieša pārvaldība | (10) | (229) | 1 | (141) | (48) | 519 | (324) | (3  057) | (1  318) |
| Centralizēta netieša pārvaldība | 0 | (108) | 0 | (1) | 0 | (1  137) | (24) | (1  919) | (14) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (58) | (187) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (12  183) | (58  652) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopīga pārvaldība | 0 | (87) | 0 | (10) | 0 | (131) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | (476) | (15) | (189) | (60) | (40) | (160) | (6) |
| Pamatdarbības izdevumi | (10) | (424) | (475) | (12  408) | (59  075) | (808) | (388) | (5  136) | (1  338) |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ | (84) | (572) | (560) | (12  511) | (59  195) | (1  199) | (582) | (5  563) | (1  466) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (80) | (436) | 2  290 | (12  213) | (57  650) | (945) | (430) | (4  479) | (1  439) |

(miljonos EUR)

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Pētniecība

Informācijas sabiedrība

Soda naudas

0

0

2  738

0

0

0

16

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

48

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

0

3

0

263

1  350

20

0

17

14

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

3

0

0

0

23

9

16

0

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

5

131

112

36

147

212

127

1  052

13

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

5

5

136

136

2  850

2  850

299

299

1  545

1  545

255

255

152

152

1  084

1  084

27

27

Personāla izdevumi

(66)

(100)

(78)

(79)

(101)

(268)

(141)

(233)

(104)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(4)

0

(1)

0

(15)

(7)

(16)

0

Citi administratīvie izdevumi

(9)

(45)

(7)

(24)

(19)

(109)

(46)

(177)

(24)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(74)

(74)

(148)

(148)

(85)

(85)

(104)

(104)

(119)

(119)

(391)

(391)

(195)

(195)

(427)

(427)

(128)

(128)

Centralizēta tieša pārvaldība

(10)

(229)

1

(141)

(48)

519

(324)

(3  057)

(1  318)

Centralizēta netieša pārvaldība

0

(108)

0

(1)

0

(1  137)

(24)

(1  919)

(14)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(58)

(187)

0

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(12  183)

(58  652)

0

0

0

0

Kopīga pārvaldība

0

(87)

0

(10)

0

(131)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

(476)

(15)

(189)

(60)

(40)

(160)

(6)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(10)

(10)

(424)

(424)

(475)

(475)

(12  408)

(12  408)

(59  075)

(59  075)

(808)

(808)

(388)

(388)

(5  136)

(5  136)

(1  338)

(1  338)

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI KOPĀ

(84)

(572)

(560)

(12  511)

(59  195)

(1  199)

(582)

(5  563)

(1  466)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(80)

(80)

(436)

(436)

2  290

2  290

(12  213)

(12  213)

(57  650)

(57  650)

(945)

(945)

(430)

(430)

(4  479)

(4  479)

(1  439)

(1  439)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā |
| Soda naudas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2  757 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 3 | 1 | 12 | 0 | 5 | 2 | (4) | 1  687 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 37 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 12 | 10 | 111 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 107 | 7 | 252 | (2) | 1 | 318 | 379 | 281 | 3  178 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 146 | 10 | 254 | 10 | 3 | 323 | 393 | 290 | 7  781 |
| Personāla izdevumi | (255) | (37) | (164) | (63) | (46) | (104) | (231) | (179) | (2  248) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (30) | (1) | (12) | 0 | (5) | (1) | (24) | (20) | (137) |
| Citi administratīvie izdevumi | (83) | (14) | (89) | (12) | (72) | (96) | (86) | (75) | (986) |
| Administratīvie izdevumi | (368) | (52) | (264) | (75) | (123) | (202) | (341) | (274) | (3  370) |
| Centralizēta tieša pārvaldība | (78) | (217) | (44) | (72) | (16) | (253) | (331) | (451) | (6  068) |
| Centralizēta netieša pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  671) | (67) | 0 | (4  943) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 64 | 0 | 0 | 0 | 0 | (181) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (465) | 0 | (48  470) | 0 | 0 | 0 | (225) | (1 19  995) |
| Kopīga pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (2) | 0 | (233) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3 | (1) | (43) | (96) | 0 | (133) | (162) | (98) | (1  475) |
| Pamatdarbības izdevumi | (75) | (683) | (87) | (48  574) | (16) | (2  059) | (562) | (775) | (1 32  894) |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | (444) | (735) | (351) | (48  649) | (139) | (2  261) | (904) | (1  049) | (1 36  265) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (297) | (725) | (97) | (48  639) | (136) | (1  938) | (511) | (759) | (1 28  483) |

(miljonos EUR)

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā

Soda naudas

0

0

0

0

0

0

0

3

2  757

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

48

Izdevumu atgūšana

1

3

1

12

0

5

2

(4)

1  687

Ieņēmumi no administratīvās darbības

37

0

1

0

1

0

12

10

111

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

107

7

252

(2)

1

318

379

281

3  178

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

146

146

10

10

254

254

10

10

3

3

323

323

393

393

290

290

7  781

7  781

Personāla izdevumi

(255)

(37)

(164)

(63)

(46)

(104)

(231)

(179)

(2  248)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(30)

(1)

(12)

0

(5)

(1)

(24)

(20)

(137)

Citi administratīvie izdevumi

(83)

(14)

(89)

(12)

(72)

(96)

(86)

(75)

(986)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(368)

(368)

(52)

(52)

(264)

(264)

(75)

(75)

(123)

(123)

(202)

(202)

(341)

(341)

(274)

(274)

(3  370)

(3  370)

Centralizēta tieša pārvaldība

(78)

(217)

(44)

(72)

(16)

(253)

(331)

(451)

(6  068)

Centralizēta netieša pārvaldība

0

0

0

0

0

(1  671)

(67)

0

(4  943)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

64

0

0

0

0

(181)

Dalīta pārvaldība

0

(465)

0

(48  470)

0

0

0

(225)

(1 19  995)

Kopīga pārvaldība

0

0

0

0

0

(3)

(2)

0

(233)

Citi pamatdarbības izdevumi

3

(1)

(43)

(96)

0

(133)

(162)

(98)

(1  475)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(75)

(75)

(683)

(683)

(87)

(87)

(48  574)

(48  574)

(16)

(16)

(2  059)

(2  059)

(562)

(562)

(775)

(775)

(1 32  894)

(1 32  894)

Pamatdarbības izdevumi kopā

(444)

(735)

(351)

(48  649)

(139)

(2  261)

(904)

(1  049)

(1 36  265)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(297)

(297)

(725)

(725)

(97)

(97)

(48  639)

(48  639)

(136)

(136)

(1  938)

(1  938)

(511)

(511)

(759)

(759)

(1 28  483)

(1 28  483)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Izdevumu atgūšana | 36 | 0 | 6 | 36 | 1 | 79 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | (1) | 0 | 86 | 2 | 18 | 104 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 35 | 0 | 92 | 38 | 19 | 184 |
| Personāla izdevumi | (27) | (62) | (163) | (45) | (23) | (321) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (24) | (8) | (282) | (8) | (8) | (329) |
| Administratīvie izdevumi | (51) | (70) | (444) | (53) | (31) | (649) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (1  624) | (6) | (628) | (417) | (673) | (3  348) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (531) | 0 | (16) | (38) | 0 | (585) |
| Decentralizēta pārvaldība | (218) | 0 | (67) | (254) | 0 | (539) |
| Dalīta pārvaldība | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Kopīga pārvaldība | (553) | (5) | (241) | (79) | (633) | (1  512) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (1) | 0 | (3) | (1) | (1) | (6) |
| Pamatdarbības izdevumi | (3  001) | (11) | (955) | (789) | (1  308) | (6  064) |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | (3  052) | (80) | (1  400) | (843) | (1  339) | (6  713) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (3  017) | (80) | (1  308) | (805) | (1  319) | (6  529) |

(miljonos EUR)

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Izdevumu atgūšana

36

0

6

36

1

79

Ieņēmumi no administratīvās darbības

1

0

0

0

0

1

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

(1)

0

86

2

18

104

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

35

35

0

0

92

92

38

38

19

19

184

184

Personāla izdevumi

(27)

(62)

(163)

(45)

(23)

(321)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

0

0

0

0

0

Citi administratīvie izdevumi

(24)

(8)

(282)

(8)

(8)

(329)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(51)

(51)

(70)

(70)

(444)

(444)

(53)

(53)

(31)

(31)

(649)

(649)

Tieša centralizēta pārvaldība

(1  624)

(6)

(628)

(417)

(673)

(3  348)

Netieša centralizēta pārvaldība

(531)

0

(16)

(38)

0

(585)

Decentralizēta pārvaldība

(218)

0

(67)

(254)

0

(539)

Dalīta pārvaldība

(74)

0

0

0

0

(74)

Kopīga pārvaldība

(553)

(5)

(241)

(79)

(633)

(1  512)

Citi pamatdarbības izdevumi

(1)

0

(3)

(1)

(1)

(6)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(3  001)

(3  001)

(11)

(11)

(955)

(955)

(789)

(789)

(1  308)

(1  308)

(6  064)

(6  064)

Pamatdarbības izdevumi kopā

(3  052)

(80)

(1  400)

(843)

(1  339)

(6  713)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(3  017)

(3  017)

(80)

(80)

(1  308)

(1  308)

(805)

(805)

(1  319)

(1  319)

(6  529)

(6  529)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN CITAS DARBĪBAS

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN CITAS DARBĪBAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Prese un saziņa | Krāpšanas apkarošanas birojs | Koordinācija | Personāls un administrācija | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un citas darbības |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 5 | 2 | 834 | 0 | 60 | 0 | 95 | 0 | 998 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | 7 | 1 | 121 | (1) | 31 | 0 | 49 | 325 | 531 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | 12 | 3 | 956 | (1) | 91 | 0 | 145 | 325 | 1  529 |
| Personāla izdevumi | (79) | (38) | (149) | (611) | (63) | (42) | (10) | (330) | 43 | (1  279) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | (1) | 0 | (110) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (115) |
| Citi administratīvie izdebvumi | (43) | (14) | (28) | (687) | (17) | (13) | (1) | (83) | 0 | (887) |
| Administratīvie izdevumi | (125) | (52) | (177) | (1  408) | (81) | (55) | (10) | (415) | 43 | (2  281) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (101) | (17) | 0 | (23) | (31) | (78) | 0 | (15) | 0 | (264) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopīga pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | (2) | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (365) | (367) |
| Pamatdarbības izdevumi | (133) | (17) | (2) | (24) | (31) | (78) | 0 | (15) | (365) | (664) |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | (257) | (69) | (179) | (1  431) | (112) | (133) | (10) | (430) | (322) | (2  945) |
| Neto pamatdarbības izdevumi | (259) | (57) | (176) | (476) | (113) | (42) | (10) | (285) | 3 | (1  416) |

(miljonos EUR)

Prese un saziņa

Krāpšanas apkarošanas birojs

Koordinācija

Personāls un administrācija

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un citas darbības

Izdevumu atgūšana

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

5

2

834

0

60

0

95

0

998

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

7

1

121

(1)

31

0

49

325

531

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

(2)

12

12

3

3

956

956

(1)

(1)

91

91

0

0

145

145

325

325

1  529

1  529

Personāla izdevumi

(79)

(38)

(149)

(611)

(63)

(42)

(10)

(330)

43

(1  279)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

(1)

0

(110)

0

0

0

(2)

0

(115)

Citi administratīvie izdebvumi

(43)

(14)

(28)

(687)

(17)

(13)

(1)

(83)

0

(887)

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(125)

(125)

(52)

(52)

(177)

(177)

(1  408)

(1  408)

(81)

(81)

(55)

(55)

(10)

(10)

(415)

(415)

43

43

(2  281)

(2  281)

Tieša centralizēta pārvaldība

(101)

(17)

0

(23)

(31)

(78)

0

(15)

0

(264)

Netieša centralizēta pārvaldība

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kopīga pārvaldība

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

(2)

(1)

0

0

0

0

(365)

(367)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(133)

(133)

(17)

(17)

(2)

(2)

(24)

(24)

(31)

(31)

(78)

(78)

0

0

(15)

(15)

(365)

(365)

(664)

(664)

Pamatdarbības izdevumi kopā

(257)

(69)

(179)

(1  431)

(112)

(133)

(10)

(430)

(322)

(2  945)

Neto pamatdarbības izdevumi

Neto pamatdarbības izdevumi

(259)

(259)

(57)

(57)

(176)

(176)

(476)

(476)

(113)

(113)

(42)

(42)

(10)

(10)

(285)

(285)

3

3

(1  416)

(1  416)

4.   PASKAIDOJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzības izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saminieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada bezskaidras naudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas pārskatā parādītas tādas naudas plūsmas perioda laikā, kuras iedalītas pamatdarbības un ieguldījumu darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī ieguldījumi, ko veic, piemēram, EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šādu darbību mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

IEGULDĪJUMU DARBĪBAS

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.1.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| Izpildes garantijas | 441 | 337 |
| Citas garantijas | 39 | 43 |
| Citi iespējamie aktīvi | 16 | 14 |
| Kopā | 496 | 394 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Saņemtās garantijas:

Izpildes garantijas

441

337

Citas garantijas

39

43

Citi iespējamie aktīvi

16

14

Kopā

Kopā

496

496

394

394

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.2.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Pask. | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Piešķirtās garantijas | 5.2.1. | 22  162 | 22  317 |
| Soda naudas | 5.2.2. | 5  227 | 6  378 |
| ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās | 5.2.3. | 1  537 | 1  188 |
| Kohēzijas politika | 5.2.4. | 137 | 546 |
| Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi | 5.2.5. | 689 | 91 |
| Kopā | | 29  753 | 30  521 |

(miljonos EUR)

Pask.

31.12.2013.

31.12.2012.

Piešķirtās garantijas

5.2.1.

5.2.1.

22  162

22  317

Soda naudas

5.2.2.

5.2.2.

5  227

6  378

ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

5.2.3.

5.2.3.

1  537

1  188

Kohēzijas politika

5.2.4.

5.2.4.

137

546

Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

5.2.5.

5.2.5.

689

91

Kopā

Kopā

29  753

29  753

30  521

30  521

Visas iespējamās saistības, izņemot saistībā ar soda naudām, tiks finansētas (ja pienāks to termiņš) no ES budžeta turpmākajos gados.

5.2.1.   
  Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem: | | |
| garantija 65 % apmērā | 19  077 | 18  683 |
| garantija 70 % apmērā | 1  361 | 1  654 |
| garantija 75 % apmērā | 257 | 383 |
| garantija 100 % apmērā | 461 | 594 |
| Kopā | 21  156 | 21  314 |
| Citas piešķirtās garantijas | 1  006 | 1  003 |
| Kopā | 22  162 | 22  317 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem:

Par aizdevumiem, kas izsniegti no EIB pašu resursiem:

garantija 65 % apmērā

19  077

18  683

garantija 70 % apmērā

1  361

1  654

garantija 75 % apmērā

257

383

garantija 100 % apmērā

461

594

Kopā

Kopā

21  156

21  156

21  314

21  314

Citas piešķirtās garantijas

Citas piešķirtās garantijas

1  006

1  006

1  003

1  003

Kopā

Kopā

22  162

22  162

22  317

22  317

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2013. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma: 65 % (saskaņā ar mandātu 2000.–2007. gadam), 70 %, 75 % vai 100 %. Saskaņā ar mandātu 2007.–2013. gadam ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz 65 % no aizdevumu atlikuma, nevis atļautajām kredītlīnijām. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. 2013. gada 31. decembrī nenokārtotā kopējā summa bija EUR 21  156 miljoni, tādēļ tā bija maksimālā summa, kādu ES uzņēmās.

Citas piešķirtās garantijas galvenokārt attiecas uz riska dalīšanas finanšu mehānismu (EUR 958 miljoni). Sīkāku informāciju par instrumentu skatīt 2.4. paskaidrojumā.

5.2.2.   
  Soda naudas

Soda naudas

Šīs summas attiecas uz tādām Komisijas piemērotām soda naudām par konkurences noteikumu pārkāpumiem, par kurām ir veikts sākotnējs maksājums un tās ir vai nu pārsūdzētas, vai arī nav zināms, vai tās tiks pārsūdzētas. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par sākotnējiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.2.3.   
  ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem un finanšu korekcijām attiecībā uz lauku attīstības un pirmspievienošanās atbalstu līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas sekmīgas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīgas no Tiesas procesa ilguma.

5.2.4.   
  Kohēzija politika

Kohēzija politika

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai sniegts Tiesas spriedums.

5.2.5.   
  Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

Šī izdevumu kategorija attiecas uz prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu, kas patlaban ir iesniegtas pret Komisiju, citiem juridiskiem strīdiem un aplēstiem tiesu izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jāparāda, ka iestāde ir veikusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru tiek paredzēta tiesību piešķiršana personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.3.   CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.3.1.   
  Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 1 78  382 | 1 75  853 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Nenokārtotās saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

1 78  382

1 75  853

Norādītā summa ir budžeta saistību atlikums (RAL jeb Reste à Liquider), no kuras atskaitītas summas, kas jau iekļautas izdevumos 2013. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta saistību atlikums ir summa, kas attiecas uz spēkā esošām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saņemti saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Kopējais budžeta saistību atlikums 2013. gada 31. decembrī bija EUR 2 22  410 miljoni (EUR 2 17  810 miljoni 2012. gadā).

RAL

Reste à Liquider

5.3.2.   
  Nozīmīgas juridiskās saistības

Nozīmīgas juridiskās saistības

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Strukturālās darbības | 150 | 71  775 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 264 | 264 |
| Zvejas nolīgumi | 79 | 173 |
| Galileo | 0 | 143 |
| Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES) | 0 | 233 |
| Eiropas Transporta tīkls (TEN-T) | 850 | 1  331 |
| Citas līgumsaistības | 3  516 | 3  884 |
| Kopā | 4  858 | 77  803 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Strukturālās darbības

150

71  775

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

264

264

Zvejas nolīgumi

79

173

Galileo

0

143

Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES)

0

233

Eiropas Transporta tīkls (TEN-T)

850

1  331

Citas līgumsaistības

3  516

3  884

Kopā

Kopā

4  858

4  858

77  803

77  803

Šīs saistības izveidojušās tāpēc, ka ES noslēgusi ilgtermiņa līgumus saistībā ar summām, kuras budžetā vēl netiek segtas ar saistību apropriācijām. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras ES ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem).

Strukturālās darbības

Strukturālās darbības

Tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskajām saistībām, kas vēl nav iekļautas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā.

Turpmākas saistības rāda nesamaksātās summas, kuras Komisija apņēmusies samaksāt pēc 2013. gada 31. decembra. Summa EUR 150 miljoni ir nesamaksātā summa, kas atbilst budžeta grozījumam Nr. 7/2013 saistībā ar struktūrfondiem.

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2007.–2013. gada finanšu shēma (A) | Juridiskās saistības (B) | Budžeta saistības (C) | Saistību atbrīvojumi (D) | Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības (= B – C + D) | Maksimālās saistības (= A – C + D) | Turpmākās saistības (= A – C) |
| Struktūrfondi | 3 48  151 | 3 47  767 | 3 48  001 | 264 | 30 | 414 | 150 |
| Dabas resursi | 1 00  558 | 1 00  353 | 1 00  558 | 205 | 0 | 205 | 0 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 11  110 | 10  856 | 11  110 | 259 | 6 | 259 | 0 |
| Kopā | 4 59  818 | 4 58  976 | 4 59  668 | 728 | 36 | 878 | 150 |

(miljonos EUR)

2007.–2013. gada finanšu shēma (A)

Juridiskās saistības (B)

Budžeta saistības (C)

Saistību atbrīvojumi (D)

Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības (= B – C + D)

Maksimālās saistības (= A – C + D)

Turpmākās saistības (= A – C)

Struktūrfondi

3 48  151

3 47  767

3 48  001

264

30

414

150

Dabas resursi

1 00  558

1 00  353

1 00  558

205

0

205

0

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

11  110

10  856

11  110

259

6

259

0

Kopā

Kopā

4 59  818

4 59  818

4 58  976

4 58  976

4 59  668

4 59  668

728

728

36

36

878

878

150

150

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šīs saistības attiecas uz finanšu protokoliem, kas noslēgti ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis. Šeit iekļautā summa ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, kaut arī patlaban notiek izbeigšanas procedūra.

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

Galileo

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas Globālo navigācijas satelītu sistēmu; skatīt arī 2.2. paskaidrojumu.

Galileo

GMES

GMES

Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir EUR 728 miljoni.

GMES

TEN-T

TEN-T

Šī summa attiecas uz Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) dotācijām 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir EUR 7,9 miljardi.

TEN-T

Juridisko saistību samazinājumu attiecībā uz TEN-T ir radījis juridisko saistību samazinājums pēc lēmumu pieņemšanas par budžeta grozījumiem apvienojumā ar lielākām budžeta saistībām.

TEN-T

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Lielākās šeit iekļautās summas ir EUR 2  035 miljoni Kodolsintēzes enerģijas aģentūrai ITER projekta ietvaros un EUR 831 miljons Eiropas Parlamenta būvniecības līgumiem.

ITER

6.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA

6.1.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTĀS SUMMAS 2013. GADĀ

FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTĀS SUMMAS 2013. GADĀ

6.1.1.   
  Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas apstiprinātas/par kurām lēmums pieņemts 2013. gadā

Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas apstiprinātas/par kurām lēmums pieņemts 2013. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2013. gadā | Kopā 2012. gadā |
| Lauksaimniecība: | | | | |
| ELGF | 843 | 227 | 1  070 | 638 |
| Lauku attīstība | 247 | 139 | 386 | 221 |
| Kohēzijas politika: | | | | |
| ERAF | 337 | 1 | 338 | 958 |
| Kohēzijas fonds | 220 | — | 220 | 203 |
| ESF | 834 | 40 | 874 | 425 |
| ZVFI/EZF | 10 | 24 | 34 | 2 |
| ELFLA | 1 | 2 | 3 | 34 |
| Citi | — | 16 | 16 | 19 |
| Iekšpolitikas jomas | 3 | 393 | 396 | 253 |
| Ārpolitikas jomas | Nav | 93 | 93 | 107 |
| Administrācija | Nav | 6 | 6 | 7 |
| Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2013. gadā | 2  495 | 941 | 3  436 | |
| Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2012. gadā | 2  172 | 695 | | 2  867 |

(miljonos EUR)

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2013. gadā

Kopā 2012. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

843

227

1  070

638

Lauku attīstība

Lauku attīstība

247

139

386

221

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

337

1

338

958

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

220

—

220

203

ESF

ESF

834

40

874

425

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

10

24

34

2

ELFLA

ELFLA

1

2

3

34

Citi

Citi

—

16

16

19

Iekšpolitikas jomas

3

393

396

253

Ārpolitikas jomas

Nav

93

93

107

Administrācija

Nav

6

6

7

Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2013. gadā

Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2013. gadā

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2012. gadā

Kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2012. gadā

2  172

2  172

695

695

2  867

2  867

Finanšu korekcijas un atgūto summu kopējā summa, par kuru pieņemts lēmums/kura apstiprināta 2013. gadā, ir palielinājusies par 20 % salīdzinājumā ar 2012. gadu (finanšu korekcijas palielinājušās par 15 %, un atgūtās summas – par 35 %). No summas, kas ir EUR 1  402 miljoni un attiecas uz kohēzijas politiku, EUR 514 miljoni attiecās uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, EUR 714 miljoni attiecās uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu, un atlikusī summa, kas ir EUR 174 miljoni, attiecās uz 1994.–1999. gada plānošanas periodu.

6.1.2.   
  2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2013. gadā | Kopā 2012. gadā |
| Lauksaimniecība: | | | | |
| ELGF | 481 | 155 | 636 | 771 |
| Lauku attīstība | 230 | 129 | 359 | 225 |
| Kohēzijas politika: | | | | |
| ERAF | 622 | — | 622 | 2  416 |
| Kohēzijas fonds | 277 | — | 277 | 207 |
| ESF | 842 | 40 | 882 | 430 |
| ZVFI/EZF | 4 | 23 | 28 | 1 |
| ELFLA | 14 | 2 | 16 | 20 |
| Citi | — | 16 | 16 | 11 |
| Iekšpolitikas jomas | 3 | 398 | 401 | 230 |
| Ārpolitikas jomas | Nav | 93 | 93 | 99 |
| Administrācija | Nav | 6 | 6 | 9 |
| Kopā īstenotas 2013. gadā | 2  472 | 862 | 3  334 | |
| Kopā īstenotas 2012. gadā | 3  742 | 678 | | 4  419 |

(miljonos EUR)

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2013. gadā

Kopā 2012. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

481

155

636

771

Lauku attīstība

Lauku attīstība

230

129

359

225

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

622

—

622

2  416

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

277

—

277

207

ESF

ESF

842

40

882

430

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

4

23

28

1

ELFLA

ELFLA

14

2

16

20

Citi

Citi

—

16

16

11

Iekšpolitikas jomas

3

398

401

230

Ārpolitikas jomas

Nav

93

93

99

Administrācija

Nav

6

6

9

Kopā īstenotas 2013. gadā

Kopā īstenotas 2013. gadā

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Kopā īstenotas 2012. gadā

Kopā īstenotas 2012. gadā

3  742

3  742

678

678

4  419

4  419

2013. gadā īstenoto finanšu korekciju un atgūto summu kopsumma samazinājās par 25 % salīdzinājumā ar 2012. gadu. Atgūto summu palielinājumu 2013. gadā 27 % apmērā kompensēja 2013. gadā īstenoto finanšu korekciju samazināšanās par 34 %. Samazinājums veidojās nozīmīgas lietas dēļ, kas bija saistīta ar finanšu korekciju īstenošanu 2012. gadā un attiecīgi atzīšanu EUR 1,8 miljardu apmērā saistībā ar Kohēzijas programmām Spānijai 2000.–2006. gadā (tās veidoja 49 % no kopējās 2012. gadā īstenoto finanšu korekciju summas). No summas, kas ir EUR 1  759 miljoni un ir saistīta ar kohēzijas politiku, EUR 693 miljoni bija saistīti ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu, EUR 889 miljoni bija saistīti ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu, un atlikusī summa EUR 177 miljoni bija saistīta ar 1994.–1999. gada plānošanas periodu.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas ir galvenokārt saistītas ar Komisijas veikto revīziju rezultātā pieņemtiem lēmumiem par atbilstīgumu un summu noskaidrošanu. Faktiski īstenotā summa atšķiras no summas, par kādu pieņemts lēmums, ņemot vērā dalībvalstu veiktās iemaksas.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

ERAF un Kohēzijas fonds:

ERAF un Kohēzijas fonds:

| — | Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: finanšu korekcijas samazinājās, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam īstenojot stingru uzraudzību un maksājumu pārtraukšanas politiku un arī augot tādu rīcības plānu skaitam, kuri tika īstenoti saistībā ar vēstulēm par maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu. 2013. gadā apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas attiecās uz 17 dalībvalstīm, t. sk. Čehiju (EUR 128 miljoni), Ungāriju (EUR 139 miljoni), Slovākiju (EUR 56 miljoni) un Itāliju (EUR 49 miljoni). Tās galvenokārt veidojās, veicot ievērojamas vienotas likmes korekcijas saistībā ar trūkumiem publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā. 2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas attiecās galvenokārt uz Ungāriju (EUR 140 miljoni), Grieķiju (EUR 86 miljoni) un Slovākiju (EUR 66 miljoni). |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: finanšu korekcijas samazinājās, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam īstenojot stingru uzraudzību un maksājumu pārtraukšanas politiku un arī augot tādu rīcības plānu skaitam, kuri tika īstenoti saistībā ar vēstulēm par maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu. 2013. gadā apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas attiecās uz 17 dalībvalstīm, t. sk. Čehiju (EUR 128 miljoni), Ungāriju (EUR 139 miljoni), Slovākiju (EUR 56 miljoni) un Itāliju (EUR 49 miljoni). Tās galvenokārt veidojās, veicot ievērojamas vienotas likmes korekcijas saistībā ar trūkumiem publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā. 2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas attiecās galvenokārt uz Ungāriju (EUR 140 miljoni), Grieķiju (EUR 86 miljoni) un Slovākiju (EUR 66 miljoni).

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam

| — | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: 81 % no 2013. gadā apstiprinātajām/izlemtajām finanšu korekcijām tika apstiprinātas/noteiktas Itālijai (EUR 114 miljoni) un Spānijai (EUR 96 miljoni) un veidojās, slēdzot programmas un izslēdzot izdevumus, kuri tika uzskatīti par neattiecināmiem. Itālijas gadījumā galvenais finanšu korekciju iemesls slēgšanas laikā bija nepabeigtie projekti pēc attiecināmības perioda beigām un to secīga izslēgšana no ES finansējuma. Turklāt Itālija un Spānija ir dalībvalstis, kurās 2013. gadā tika īstenots vislielākais finanšu korekciju apmērs (attiecīgi EUR 118 miljoni un EUR 177 miljoni). |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: 81 % no 2013. gadā apstiprinātajām/izlemtajām finanšu korekcijām tika apstiprinātas/noteiktas Itālijai (EUR 114 miljoni) un Spānijai (EUR 96 miljoni) un veidojās, slēdzot programmas un izslēdzot izdevumus, kuri tika uzskatīti par neattiecināmiem. Itālijas gadījumā galvenais finanšu korekciju iemesls slēgšanas laikā bija nepabeigtie projekti pēc attiecināmības perioda beigām un to secīga izslēgšana no ES finansējuma. Turklāt Itālija un Spānija ir dalībvalstis, kurās 2013. gadā tika īstenots vislielākais finanšu korekciju apmērs (attiecīgi EUR 118 miljoni un EUR 177 miljoni).

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam:

ESF:

ESF:

| — | Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: 2013. gadā tika apstiprināta/izlemta un īstenota ievērojama finanšu korekcija Rumānijai EUR 219 miljonu apmērā. Citas 2013. gadā apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas bija saistībā ar Spāniju (EUR 45 miljoni) un Apvienoto Karalisti (EUR 25 miljoni), pateicoties Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta veiktajai uzraudzībai. 2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas galvenokārt attiecās uz Spāniju (EUR 44 miljoni) un Čehiju (EUR 41 miljons). Kopsumma rāda finanšu korekcijas, kas tika piemērotas programmu darbības laikā. Īstenošana tika veikta, atskaitot dalībvalstu iesniegtās starpposma maksājumu prasības. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: 2013. gadā tika apstiprināta/izlemta un īstenota ievērojama finanšu korekcija Rumānijai EUR 219 miljonu apmērā. Citas 2013. gadā apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas bija saistībā ar Spāniju (EUR 45 miljoni) un Apvienoto Karalisti (EUR 25 miljoni), pateicoties Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta veiktajai uzraudzībai. 2013. gadā īstenotās finanšu korekcijas galvenokārt attiecās uz Spāniju (EUR 44 miljoni) un Čehiju (EUR 41 miljons). Kopsumma rāda finanšu korekcijas, kas tika piemērotas programmu darbības laikā. Īstenošana tika veikta, atskaitot dalībvalstu iesniegtās starpposma maksājumu prasības.

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam

| — | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: galvenās finanšu korekcijas, kas tika apstiprinātas/izlemtas un īstenotas 2013. gadā, attiecās uz Spāniju (EUR 260 miljoni), Itāliju (EUR 103 miljoni) un Nīderlandi (EUR 44 miljoni). Kopsumma rāda finanšu korekcijas, kas tika piemērotas programmu slēgšanas laikā. Visas finanšu korekcijas, par kurām tika ziņots to īstenošanas laikā, tika veiktas, veicot atskaitījumu no galīgā izdevumu pārskata, ko dalībvalstis iesniedza slēgšanas procesa laikā. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: galvenās finanšu korekcijas, kas tika apstiprinātas/izlemtas un īstenotas 2013. gadā, attiecās uz Spāniju (EUR 260 miljoni), Itāliju (EUR 103 miljoni) un Nīderlandi (EUR 44 miljoni). Kopsumma rāda finanšu korekcijas, kas tika piemērotas programmu slēgšanas laikā. Visas finanšu korekcijas, par kurām tika ziņots to īstenošanas laikā, tika veiktas, veicot atskaitījumu no galīgā izdevumu pārskata, ko dalībvalstis iesniedza slēgšanas procesa laikā.

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam

| — | Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam: summa EUR 153 miljoni ir finanšu korekcijas, kas noteiktas ar Komisijas lēmumu uz paziņotas kā izlemtas un īstenotas slēgšanas laikā, un tā attiecās uz divām senām programmām Spānijai. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam: summa EUR 153 miljoni ir finanšu korekcijas, kas noteiktas ar Komisijas lēmumu uz paziņotas kā izlemtas un īstenotas slēgšanas laikā, un tā attiecās uz divām senām programmām Spānijai.

Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam

6.1.3.   
  Kumulatīvi rādītāji par īstenotajām finanšu korekcijām un atgūtajām summām

Kumulatīvi rādītāji par īstenotajām finanšu korekcijām un atgūtajām summām

Turpmāk sniegta informācija par kumulatīvajām finanšu korekcijām plānošanas periodā:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Finanšu | Plānošanas periods | Kumulētie ELGF lēmumi kopš 1999. gada | 2013. gada beigās īstenotās kopējās finanšu korekcijas | Īstenotas/izlemtas–apstiprinātas | Vēl neīstenotās finanšu korekcijas | 2012. gada beigās īstenotās finanšu korekcijas |
| korekcijas | 1994.–1999. gads | 2000.–2006. gads | 2007.–2013. gads |
| Lauksaimniecība: | — | 111 | 294 | 8  229 | 8  633 | 89,61 % | 1  001 | 7  902 |
| ELGF | — | — | — | 8  229 | 8  229 | 89,95 % | 920 | 7  728 |
| Lauku attīstība | — | 111 | 294 | Nav | 404 | 83,16 % | 82 | 174 |
| Kohēzijas politika: | 2  711 | 7  248 | 1  472 | Nav | 11  431 | 93,78 % | 756 | 9  673 |
| ERAF | 1  788 | 4  905 | 474 | Nav | 7  166 | 93,76 % | 477 | 6  544 |
| Kohēzijas fonds | 264 | 587 | 241 | Nav | 1  092 | 90,65 % | 113 | 815 |
| ESF | 560 | 1  677 | 755 | Nav | 2  992 | 97,86 % | 65 | 2  150 |
| ZVFI/EZF | 100 | 7 | 3 | Nav | 109 | 51,77 % | 102 | 105 |
| ELFLA | 0 | 71 | — | Nav | 72 | 100,0 % | 0 | 58 |
| Citi | — | — | — | Nav | 4 | 100,0 % | 0 | 2 |
| Kopā | 2  711 | 7  358 | 1  766 | 8  229 | 20  068 | 91,94 % | 1  758 | 17  577 |

(miljonos EUR)

Finanšu

Plānošanas periods

Kumulētie ELGF lēmumi kopš 1999. gada

2013. gada beigās īstenotās kopējās finanšu korekcijas

Īstenotas/izlemtas–apstiprinātas

Vēl neīstenotās finanšu korekcijas

2012. gada beigās īstenotās finanšu korekcijas

korekcijas

1994.–1999. gads

2000.–2006. gads

2007.–2013. gads

Lauksaimniecība:

Lauksaimniecība:

—

111

111

294

294

8  229

8  229

8  633

8  633

89,61 %

89,61 %

1  001

1  001

7  902

7  902

ELGF

ELGF

—

—

—

8  229

8  229

8  229

89,95 %

920

7  728

Lauku attīstība

Lauku attīstība

—

111

294

Nav

404

404

83,16 %

82

174

Kohēzijas politika:

Kohēzijas politika:

2  711

2  711

7  248

7  248

1  472

1  472

Nav

Nav

11  431

11  431

93,78 %

93,78 %

756

756

9  673

9  673

ERAF

ERAF

1  788

4  905

474

Nav

7  166

7  166

93,76 %

477

6  544

Kohēzijas fonds

264

587

241

Nav

1  092

1  092

90,65 %

113

815

ESF

ESF

560

1  677

755

Nav

2  992

2  992

97,86 %

65

2  150

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

100

7

3

Nav

109

109

51,77 %

102

105

ELFLA

ELFLA

0

71

—

Nav

72

72

100,0 %

0

58

Citi

Citi

—

—

—

Nav

Nav

4

4

100,0 %

100,0 %

0

0

2

2

Kopā

Kopā

2  711

2  711

7  358

7  358

1  766

1  766

8  229

8  229

20  068

20  068

91,94 %

91,94 %

1  758

1  758

17  577

17  577

Tabulā iepriekš iekļauti daži finanšu korekciju gadījumi, kurus dažas dalībvalstis apstrīdējušas (norādot, ka saskaņā ar iepriekšējo pieredzi Komisijai ļoti retos gadījumos bija jāatmaksā summas pēc šādiem gadījumiem). Sīkāku informāciju skatīt 5.2.3. un 5.2.4. paskaidrojumā.

Tabulā norādītās finanšu korekciju summas saistībā ar lauksaimniecību rāda summas, kas ir saistītas ar atbilstīguma noskaidrošanas lēmumiem, savukārt saistībā ar 6.1.2. paskaidrojumā minētajām summām ņem vērā arī lēmumus par gada finanšu noskaidrošanu.

Saistībā ar ELGF kumulatīvā īstenotā summa ir EUR 8  229 miljoni, un tā aptver visas korekcijas, kas veiktas un īstenotas kopš pirmā lēmuma pieņemšanas 1999. gadā.

Saistībā ar ELGF

Saistībā ar lauku attīstību kumulatīvā summa ir EUR 404 miljoni, un tā aptver visas kopš 2007. gada īstenotās korekcijas.

Saistībā ar lauku attīstību

Jāņem vērā, ka dažos gadījumos saistībā ar ELGF un lauku attīstību īstenošanas datums tika atlikts uz vairākiem gadiem un atmaksa saistībā ar dažiem lēmumiem veikta, izmantojot atliktos gada maksājumus. Tas attiecas uz dalībvalstīm, kam piemēro finanšu palīdzību saskaņā ar 2010. gada 7. jūnijā parakstīto Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta pamatnolīgumu. Rezultātā arvien palielinās neatbilstība starp kumulatīvajām summām, par kurām pieņemts lēmums, un tām, kuras ir īstenotas.

ELGF

lauku attīstību

Saistībā ar kohēzijas politiku

Saistībā ar kohēzijas politiku

ERAF un Kohēzijas fonds: 67 % no kopējām kumulatīvajām finanšu korekcijām, kas paziņotas kā īstenotas, attiecas uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu, kura slēgšana jau ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu, un ievērojamas finanšu korekcijas tiek veiktas īstenošanas galīgajā posmā. Tāpat ir korekcijas 2007.–2013. gada periodā, saistībā ar kuru programmas joprojam turpinās.

ERAF un Kohēzijas fonds:

| — | Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: 83 % no kumulatīvajām finanšu korekcijām, kas paziņotas kā īstenotas kopš plānošanas perioda sākuma, attiecas uz šādām dalībvalstīm: Ungārija (EUR 142,9 miljoni), Čehija (EUR 132,7 miljoni), Slovākija (EUR 87,9 miljoni), Grieķija (EUR 86 miljoni), Polija (EUR 84,6 miljoni) un Spānija (EUR 62 miljoni). Tas liecina par lielāku Komisijas uzraudzības lomu un arī dalībvalstu līmenī veiktām preventīvām darbībām. |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam: 83 % no kumulatīvajām finanšu korekcijām, kas paziņotas kā īstenotas kopš plānošanas perioda sākuma, attiecas uz šādām dalībvalstīm: Ungārija (EUR 142,9 miljoni), Čehija (EUR 132,7 miljoni), Slovākija (EUR 87,9 miljoni), Grieķija (EUR 86 miljoni), Polija (EUR 84,6 miljoni) un Spānija (EUR 62 miljoni). Tas liecina par lielāku Komisijas uzraudzības lomu un arī dalībvalstu līmenī veiktām preventīvām darbībām.

Laikposms no 2007. gada līdz 2013. gadam:

| — | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: finanšu korekcijas EUR 5,5 miljardu apmērā paziņotas kā īstenotas līdz šim laikam, un tas liecina par šā plānošanas perioda slēgšanas posma ievērojamu virzību, jo 2013. gada beigās vēl jāīsteno tikai EUR 384 miljoni (mazāk nekā 7 %). |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: finanšu korekcijas EUR 5,5 miljardu apmērā paziņotas kā īstenotas līdz šim laikam, un tas liecina par šā plānošanas perioda slēgšanas posma ievērojamu virzību, jo 2013. gada beigās vēl jāīsteno tikai EUR 384 miljoni (mazāk nekā 7 %).

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam:

ESF:

ESF:

| — | Laikposms 2007. gada līdz 2013. gadam: šis plānošanas periods ir īstenots 92 % apmērā. Dalībvalstis ar lielākajām īstenotajām finanšu korekcijām ir Rumānija (EUR 299 miljoni), Spānija (EUR 150 miljoni) un Polija (EUR 118 miljoni). Vēl neīstenotās summas attiecas galvenokārt uz Apvienoto Karalisti (EUR 24 miljoni), Īriju (EUR 19 miljoni) un Rumāniju (EUR 13 miljoni). |
| --- | --- |

—

Laikposms 2007. gada līdz 2013. gadam: šis plānošanas periods ir īstenots 92 % apmērā. Dalībvalstis ar lielākajām īstenotajām finanšu korekcijām ir Rumānija (EUR 299 miljoni), Spānija (EUR 150 miljoni) un Polija (EUR 118 miljoni). Vēl neīstenotās summas attiecas galvenokārt uz Apvienoto Karalisti (EUR 24 miljoni), Īriju (EUR 19 miljoni) un Rumāniju (EUR 13 miljoni).

Laikposms 2007. gada līdz 2013. gadam

| — | Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: visas finanšu korekcijas, kas paziņotas kā izlemtas/apstiprinātas, ir īstenotas, izņemot atlikušo summu saistībā ar Franciju un Zviedriju (EUR 0,3 miljoni), tādēļ šis plānošanas periods ir īstenots 99,98 % apmērā. Īstenotās finanšu korekcijas galvenokārt saistītas ar tādām dalībvalstīm kā Spānija (EUR 734 miljoni), Itālija (EUR 376 miljoni), Francija (EUR 220 miljoni) un Apvienotā Karaliste (EUR 163 miljoni). |
| --- | --- |

—

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam: visas finanšu korekcijas, kas paziņotas kā izlemtas/apstiprinātas, ir īstenotas, izņemot atlikušo summu saistībā ar Franciju un Zviedriju (EUR 0,3 miljoni), tādēļ šis plānošanas periods ir īstenots 99,98 % apmērā. Īstenotās finanšu korekcijas galvenokārt saistītas ar tādām dalībvalstīm kā Spānija (EUR 734 miljoni), Itālija (EUR 376 miljoni), Francija (EUR 220 miljoni) un Apvienotā Karaliste (EUR 163 miljoni).

Laikposms no 2000. gada līdz 2006. gadam

| — | Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam: visas korekcijas, kas paziņotas kā izlemtas/apstiprinātas, ir īstenotas. Galvenokārt tās attiecas uz šādām dalībvalstīm: Spānija (EUR 180 miljoni), Nīderlande (EUR 160 miljoni) un Itālija (EUR 117 miljoni). |
| --- | --- |

—

Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam: visas korekcijas, kas paziņotas kā izlemtas/apstiprinātas, ir īstenotas. Galvenokārt tās attiecas uz šādām dalībvalstīm: Spānija (EUR 180 miljoni), Nīderlande (EUR 160 miljoni) un Itālija (EUR 117 miljoni).

Laikposms no 1994. gada līdz 1999. gadam

ZVFI/EZF:

ZVFI/EZF:

Zems īstenošanas apmērs ir sekas lielai korekcijai EUR 90 miljonu apmērā saistībā ar Spānijas programmām ZVFI ietvaros 2000.–2006. gadam, kuru slēgšanas process turpinās. Dalībvalsts ir piekritusi korekcijai, bet tā tiks īstenota tikai slēgšanas laikā.

Saistībā ar atgūtām summām ticama kumulatīva informācija ir pieejama tikai kopš 2008. gada, kad Komisijas grāmatvedības sistēmā tika ieviesta īpaša darbība šādu atgūtu summu izsekošanai un ziņošanai. Turpmāk sniegta informācija par īstenotajām atgūtajām summām gadu griezumā:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Atgūtās summas | Gads | Kopā | Kopā |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2013. gada beigās | 2012. gada beigās |
| Lauksaimniecība: | | | | | | | | |
| ELGF | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 155 | 1  170 | 1  015 |
| Lauku attīstība | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 129 | 595 | 466 |
| Kohēzijas politika | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 81 | 301 | 219 |
| Iekšpolitikas jomas | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 398 | 1  197 | 799 |
| Ārpolitikas jomas | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 93 | 518 | 425 |
| Administrācija | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 6 | 31 | 25 |
| Kopā | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 862 | 3  811 | 2  949 |

(miljonos EUR)

Atgūtās summas

Gads

Kopā

Kopā

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2013. gada beigās

2012. gada beigās

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

356

148

172

178

161

155

1  170

1  015

Lauku attīstība

Lauku attīstība

0

25

114

161

166

129

595

466

Kohēzijas politika

31

102

25

48

14

81

301

219

Iekšpolitikas jomas

40

100

162

268

229

398

1  197

799

Ārpolitikas jomas

32

81

136

77

99

93

518

425

Administrācija

0

9

5

2

9

6

31

25

Kopā

Kopā

459

459

464

464

614

614

734

734

678

678

862

862

3  811

3  811

2  949

2  949

6.2.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA – KOPSAVILKUMS

ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA – KOPSAVILKUMS

Svarīgs apsvērums ES budžeta izpildē ir nepieciešamība nodrošināt atbilstīgu mehānismu kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanas nepieļaušanai vai konstatēšanai un secīgai labošanai. Šā paskaidrojuma nolūks ir sniegt labāko aplēsi par kopējām summām, uz ko attiecas ES kontrole un darbības, lai reāli parādītu, kā ES budžets tiek aizsargāts. Sīkāka informācija par šiem skaitļiem un piemērojamos tiesību aktos noteiktajiem preventīvajiem un korektīvajiem mehānismiem atrodama Komisijas sagatavotajā paziņojumā, kas katru gadu septembrī tiek nosūtīts budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un Palātai; tas pieejams Budžeta ģenerāldirektorāta vietnē Europa. Paziņojumā sniegta ne tikai sīkāka informācija par skaitļiem paskaidrojumos (īpaši par finanšu korekcijām dalībvalstu dalījumā), bet arī papildinformācija (piemēram, dati par neto finanšu korekcijām, kuru rezultātā tiek sadalīti ES budžeta ieņēmumi, un dalībvalstu veikto korektīvo pasākumu rezultāti).

Europa

6.2.1.   
  Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis galvenokārt atbild par saņēmēju kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanas nepieļaušanu, konstatēšanu un labošanu pirmajā instancē, savukārt Komisija nodrošina vispārējo uzraudzību. Ja nopietni pārkāpumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās ir izraisījuši vai var izraisīt atsevišķu vai sistēmisku kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanu, Komisija var piemērot finanšu korekcijas. Finanšu korekcijas procedūras trīs galvenie posmi ir šādi:

finanšu korekcijas

| 1) | nepabeigtās
  finanšu korekcijas: šajā posmā finanšu korekcijas vēl var tikt mainītas, jo dalībvalstis tām vēl nav oficiāli piekritušas; piemēram, ir pabeigta revīzija, bet Komisija joprojām nevar vienoties ar attiecīgo dalībvalsti. Par šādām finanšu korekcijām ziņo iepriekš minētajā paziņojumā; |
| --- | --- |

1)

nepabeigtās
  finanšu korekcijas: šajā posmā finanšu korekcijas vēl var tikt mainītas, jo dalībvalstis tām vēl nav oficiāli piekritušas; piemēram, ir pabeigta revīzija, bet Komisija joprojām nevar vienoties ar attiecīgo dalībvalsti. Par šādām finanšu korekcijām ziņo iepriekš minētajā paziņojumā;

nepabeigtās

finanšu korekcijas:

| 2) | apstiprinātās/izlemtās
  finanšu korekcijas: šīs ir galīgās summas, un tas nozīmē, ka attiecīgā dalībvalsts tās apstiprinājusi (t. i., tām piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Šādas finanšu korekcijas uzrādītas 6.1.1. tabulā iepriekš; |
| --- | --- |

2)

apstiprinātās/izlemtās
  finanšu korekcijas: šīs ir galīgās summas, un tas nozīmē, ka attiecīgā dalībvalsts tās apstiprinājusi (t. i., tām piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Šādas finanšu korekcijas uzrādītas 6.1.1. tabulā iepriekš;

apstiprinātās/izlemtās

finanšu korekcijas:

| 3) | īstenotās
  finanšu korekcijas: šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad nepamatotu izdevumu pastāvēšanas gadījumā situācija tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki korektīvi mehānismi. Šādi skaitļi uzrādīti 6.1.2. un 6.1.3. tabulā iepriekš. |
| --- | --- |

3)

īstenotās
  finanšu korekcijas: šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad nepamatotu izdevumu pastāvēšanas gadījumā situācija tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki korektīvi mehānismi. Šādi skaitļi uzrādīti 6.1.2. un 6.1.3. tabulā iepriekš.

īstenotās

finanšu korekcijas

6.2.2.   
  Atgūtās summas

Atgūtās summas

Saskaņā ar tiešo pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai rīkojumus atgūt līdzekļus sagatavo kredītrīkotājs par nepamatoti izmaksātām summām. Līdzekļi tiek atgūti, izmantojot tiešu bankas pārvedumu, ko veic debitors (piemēram, dalībvalsts), vai kompensējot šo summu ar citām summām, kuras Komisija ir parādā debitoram. Saskaņā ar Finanšu regulu pastāv papildu procedūras, lai nodrošinātu piedziņu laikā nesamaksātiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, un uz tām attiecas īpaši pasākumi, kurus pēc tam veic Komisijas grāmatvedis.

Saskaņā ar dalīto pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai un nozaru regulējumam dalībvalstis (nevis Komisija) ir primāri atbildīgas par to, lai nepamatoti samaksātās summas tiktu noteiktas un atgūtas no saņēmējiem saskaņā ar valsts noteikumiem un procedūrām. Saistībā ar ELGF no saņēmējiem atgūtās summas tiek ieskaitītas Komisijai pēc tam, kad dalībvalsts no tās ir atskaitījusi (vidēji) 20 %, un Komisija tos grāmato kā ieņēmumus. Saistībā ar ELFLA un kohēzijas politiku atgūtās summas tiek ņemtas vērā nākamajā maksājuma pieprasījumā pirms tā nosūtīšanas Komisijas dienestiem, tādēļ attiecīgo summu var atkārtoti izmantot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai nav pietiekami uzcītīga savās darbībās, Komisija var nolemt iejaukties un var piemērot finanšu sankcijas attiecīgajai dalībvalstij.

6.2.3.   
  Komisijas preventīvie mehānismi

Komisijas preventīvie mehānismi

Papildus minētajiem korektīvajiem mehānismiem Komisija izmanto vairākus preventīvus mehānismus ES budžeta aizsardzībai. Saskaņā ar tiešo pārvaldību preventīvas darbības ir, piemēram, atbildīgo dienestu veiktas pārbaudes par saņēmēju pieprasīto izdevumu attiecināmību. Šāda ex ante kontrole ir iekļauta programmas pārvaldības procesos, un tās mērķis ir saņemt pamatotu apliecinājumu par veikto izdevumu likumību un pareizību. Komisijas dienesti arī var sniegt norādes, jo īpaši par līguma jautājumiem, lai nodrošinātu finansējuma pareizu un efektīvu pārvaldību un samazinātu pārkāpuma risku.

ex ante

Saskaņā ar dalīto pārvaldību (t. i., izdevumiem saistībā ar lauksaimniecību un kohēzijas politiku) dalībvalstis visā izdevumu veikšanas laikā galvenokārt atbild par to, lai no ES budžeta veiktie izdevumi būtu likumīgi un pareizi. Preventīvi mehānismi pastāv arī Komisijas līmenī, tai veicot uzraudzību. Saistībā ar izdevumiem kohēzijai Komisija drīkst:

| — | pārtraukt maksājuma termiņu uz laiku līdz sešiem mēnešiem 2007.–2013. gada programmām, ja:






  a) | vai nu ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums; |
| --- | --- | --- |

—

pārtraukt maksājuma termiņu uz laiku līdz sešiem mēnešiem 2007.–2013. gada programmām, ja:

pārtraukt

a)

vai nu ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums;

| b) | vai arī Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots, |
| --- | --- |

b)

vai arī Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots,

| — | apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij par 2007.–2013. gada programmām vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:






  a) | ja ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmā pastāv nozīmīgs trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus; |
| --- | --- | --- |

—

apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij par 2007.–2013. gada programmām vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:

apturēt

a)

ja ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmā pastāv nozīmīgs trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus;

| b) | ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots; |
| --- | --- |

b)

ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots;

| c) | ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savu pienākumu saistībā ar vadību un kontroli.
  Ja dalībvalsts neveic nepieciešamos pasākumus, Komisija var nolemt piemērot finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

c)

ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savu pienākumu saistībā ar vadību un kontroli.

Ja dalībvalsts neveic nepieciešamos pasākumus, Komisija var nolemt piemērot finanšu korekcijas.

Pārtrauktie maksājumi:

Pārtrauktie maksājumi:

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2007.–2013. gada plānošanas periods |
| Visas atvērtās lietas 31.12.2012. | Jaunās lietas 2013. gadā | Slēgtās lietas 2013. gadā | Visas atvērtās lietas 31.12.2013. |
| Fonds | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| ERAF & Kohēzijas fonds | 38 | 1  638 | 220 | 4  242 | 157 | 4  272 | 101 | 1  608 |
| ESF | 15 | 181 | 25 | 349 | 20 | 258 | 20 | 272 |
| EZF | 30 | 108 | 20 | 339 | 40 | 350 | 10 | 97 |
| Kopā | 83 | 1  927 | 265 | 4  930 | 217 | 4  880 | 131 | 1  977 |

(miljonos EUR)

2007.–2013. gada plānošanas periods

Visas atvērtās lietas 31.12.2012.

Jaunās lietas 2013. gadā

Slēgtās lietas 2013. gadā

Visas atvērtās lietas 31.12.2013.

Fonds

Fonds

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

ERAF & Kohēzijas fonds

38

1  638

220

4  242

157

4  272

101

1  608

ESF

15

181

25

349

20

258

20

272

EZF

30

108

20

339

40

350

10

97

Kopā

Kopā

83

83

1  927

1  927

265

265

4  930

4  930

217

217

4  880

4  880

131

131

1  977

1  977

Apturētie maksājumi

Apturētie maksājumi

Saistībā ar ERAF un Kohēzijas fondu, kā arī diviem lēmumiem par maksājumu apturēšanu, kuri joprojām ir spēkā kopš 2012. gada beigām, 2013. gadā tika pieņemts lēmums atcelt maksājumu apturēšanu Vācijai. Tomēr lēmums par maksājumu apturēšanu Itālijai joprojām bija spēkā 2013. gada beigās. 2013. gadā tika pieņemti četri jauni lēmumi par maksājumu apturēšanu: trīs saistībā ar Spāniju, un tie joprojām bija spēkā gada beigās, un viens saistībā ar Igauniju, bet tas tika atcelts pirms gada beigām. Jāņem vērā, ka 2014. gada janvārī tika pieņemti divi jauni lēmumi par maksājumu apturēšanu saistībā ar Spānijā īstenotām programmām.

ERAF

Kohēzijas fondu

Saistībā ar ESF divi lēmumi par maksājumu apturēšanu tika pieņemti 2012. gadā, un tie joprojām bija spēkā 2012. gada beigās. 2013. gadā lēmums par maksājumu apturēšanu tika atcelts Čehijai, bet šāds lēmums joprojām bija spēkā Slovākijai. 2013. gadā tika pieņemti 11 lēmumi par maksājumu apturēšanu. Gada beigās joprojām bija spēkā visi lēmumi, izņemot vienu (Vācijai), un tie attiecās uz Beļģiju, Čehiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Slovākiju un Apvienoto Karalisti. Viens lēmums par maksājumu apturēšanu (Francijai), kas tika pieņemts 2011. gadā, joprojām bija spēkā gada beigās.

ESF

Saistībā ar EZF 2013. gadā netika pieņemts neviens lēmums par maksājumu apturēšanu.

EZF

6.3.   NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Lauksaimniecība: | | |
| ELGF | 0 | 0 |
| Lauku attīstība | 0 | 0 |
| Kohēzijas politika: | | |
| ERAF | 68 | 38 |
| Kohēzijas fonds | 4 | 5 |
| ESF | 53 | 214 |
| ZVFI/EZF | 7 | 0 |
| ELFLA | 3 | 5 |
| Iekšpolitikas jomas | 208 | 207 |
| Ārpolitikas jomas | 91 | 104 |
| Administrācija | 1 | 2 |
| Kopā atgūtās summas | 435 | 575 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Lauksaimniecība:

ELGF

ELGF

0

0

Lauku attīstība

Lauku attīstība

0

0

Kohēzijas politika:

ERAF

ERAF

68

38

Kohēzijas fonds

Kohēzijas fonds

4

5

ESF

ESF

53

214

ZVFI/EZF

ZVFI/EZF

7

0

ELFLA

ELFLA

3

5

Iekšpolitikas jomas

208

207

Ārpolitikas jomas

91

104

Administrācija

1

2

Kopā atgūtās summas

Kopā atgūtās summas

435

435

575

575

Minētās summas atskaitītas, aprēķinot 2.6. un 2.10. paskaidrojumā norādītās priekšfinansējuma summas. Neizmantotu priekšfinansējuma summu atgūšanu nevajadzētu jaukt ar nepareizu izdevumu atgūšanu. Ja Komisijas dienesti konstatē un atgūst šādus izdevumus saistībā ar samaksātu priekšfinansējumu, tie tiek iekļauti iepriekš minētajos procesos saistībā ar parastām finanšu korekcijām vai summu atgūšanu.

7.   FINANŠU ATBALSTA MEHĀNISMI

Šis paskaidrojums sniedz pilnīgu pārskatu par finanšu atbalsta mehānismiem, kādi patlaban pastāv ES, un sīkāku informāciju par 2. paskaidrojumu. Šā paskaidrojuma pirmajā daļā (7.1. paskaidrojums) iekļautā informācija attiecas uz ES aizņēmumu un aizdevumu darbībām, kuras pārvalda Komisija. Otrajā daļā (7.2. paskaidrojums) iekļautā informācija aptver starpvaldību finanšu stabilitātes mehānismus, uz kuriem neattiecas ES līgums un kuri attiecīgi neietekmē ES budžetu.

7.1.   AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS, KURAS PĀRVALDA KOMISIJA

AIZŅĒMUMU UN AIZDEVUMU DARBĪBAS, KURAS PĀRVALDA KOMISIJA

7.1.1.   
  Pārskats par aizņēmumu un aizdevumu darbībām

Pārskats par aizņēmumu un aizdevumu darbībām

Summas uzskaites vērtībā

Summas uzskaites vērtībā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā 31.12.2013. | Kopā 31.12.2012. |
| Aizdevumi

  (2.4.2. pask.) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 | 57  294 |
| Aizņēmumi

  (2.14. pask.) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 | 57  267 |
| Minētās summas norādītas uzskaites vērtībā, tabulās turpmāk summas uzrādītas nominālvērtībā. |

(miljonos EUR)

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2012.

Aizdevumi

(2.4.2. pask.)

(2.4.2. pask.)

569

387

11  623

44  468

211

57  258

57  258

57  294

Aizņēmumi

(2.14. pask.)

(2.14. pask.)

569

387

11  623

44  468

190

57  237

57  237

57  267

Minētās summas norādītas uzskaites vērtībā, tabulās turpmāk summas uzrādītas nominālvērtībā.

Saskaņā ar ES līgumu ES ir pilnvarota pieņemt aizņēmumu darbības, lai mobilizētu finanšu līdzekļus, kas nepieciešami tās pilnvaru īstenošanai. Komisija, rīkojoties ES uzdevumā, pašlaik īsteno trīs galvenās programmas: makrofinansiālais atbalsts (MFA), maksājumu bilances (MB) atbalsts un EFSM, kuru ietvaros tā var piešķirt aizdevumus un kuras tā var finansēt, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes.

Turpmāk minēti galvenie punkti jeb iezīmes attiecībā uz šiem trīs instrumentiem:

| — | ES aizņēmumiem netiek izmantots budžets. Saskaņā ar programmām ES aizdevumiem nepieciešamais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu. |
| --- | --- |

—

ES aizņēmumiem netiek izmantots budžets. Saskaņā ar programmām ES aizdevumiem nepieciešamais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu.

| — | Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no privātiem vērtspapīru izvietojumiem par summām, kas nepārsniedz EUR 500 miljonus, un beidzot ar etalonapjoma obligāciju emisijām (vismaz EUR 1 miljarda apmērā). |
| --- | --- |

—

Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no privātiem vērtspapīru izvietojumiem par summām, kas nepārsniedz EUR 500 miljonus, un beidzot ar etalonapjoma obligāciju emisijām (vismaz EUR 1 miljarda apmērā).

| — | Piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodoloģiju, parāda apkalpošana saistībā ar finansējuma instrumentiem ir ES juridisks pienākums, kas nodrošina visu maksājumu veikšanu savlaicīgi un pilnā apmērā. Šim nolūkam MB atbalsta saņēmēji tiek lūgti atmaksas summas deponēt septiņas dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji 14 dienas iepriekš, lai Komisijas rīcībā būtu pietiekams laiks nodrošināt savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos. |
| --- | --- |

—

Piesaistītie līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodoloģiju, parāda apkalpošana saistībā ar finansējuma instrumentiem ir ES juridisks pienākums, kas nodrošina visu maksājumu veikšanu savlaicīgi un pilnā apmērā. Šim nolūkam MB atbalsta saņēmēji tiek lūgti atmaksas summas deponēt septiņas dienas pirms noteiktā datuma un EFSM saņēmēji 14 dienas iepriekš, lai Komisijas rīcībā būtu pietiekams laiks nodrošināt savlaicīgus maksājumus jebkuros apstākļos.

| — | Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, kas tiks piešķirta, maksājumu daļas (maksimālais skaits), kas jāveic, un aizdevuma paketes maksimālais (vidējais) dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp daļām un to maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no stingriem atbilstības nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz katras valsts programmu ar Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, kas tiks piešķirta, maksājumu daļas (maksimālais skaits), kas jāveic, un aizdevuma paketes maksimālais (vidējais) dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp daļām un to maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no stingriem atbilstības nosacījumiem, kas ietver SVF atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku.

| — | Tas nozīmē, ka piešķiršanas laiks un termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām. |
| --- | --- |

—

Tas nozīmē, ka piešķiršanas laiks un termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām.

| — | Finansējums tiek piešķirts tikai euro, un dzēšanas termiņš ir no 3 līdz 30 gadiem. |
| --- | --- |

—

Finansējums tiek piešķirts tikai euro, un dzēšanas termiņš ir no 3 līdz 30 gadiem.

| — | ES aizņēmumi ir tiešas beznosacījumu saistības ES, un tos garantē 28 dalībvalstis. Aizņēmumus, kas tiek veikti, lai finansētu aizdevumus trešām valstīm, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai (skatīt 2.4. paskaidrojumu). |
| --- | --- |

—

ES aizņēmumi ir tiešas beznosacījumu saistības ES, un tos garantē 28 dalībvalstis. Aizņēmumus, kas tiek veikti, lai finansētu aizdevumus trešām valstīm, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai (skatīt 2.4. paskaidrojumu).

| — | Ja saņēmējvalsts nepilda saistības, parāda apkalpošanas maksājumiem, ja iespējams, izmanto pieejamo Komisijas naudas līdzekļu atlikumu kasē. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam. |
| --- | --- |

—

Ja saņēmējvalsts nepilda saistības, parāda apkalpošanas maksājumiem, ja iespējams, izmanto pieejamo Komisijas naudas līdzekļu atlikumu kasē. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam.

| — | Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai valūtas kursa riskam. |
| --- | --- |

—

Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai valūtas kursa riskam.

Turklāt
  Euratom
  kā juridiska persona (ko pārstāv Komisija) aizņemas naudu, ko tā aizdod gan dalībvalstīm, gan valstīm, kas nav dalībvalstis, lai finansētu projektus saistībā ar energoiekārtām. Visbeidzot, likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) pēc tāda parāda pārstrukturēšanas, kura saņēmējs ir parādnieks, kas nepilda saistības, 2002. un 2007. gadā iegādājās parādzīmes no EIB (to reitings ir AAA). Bilances datumā šo parādzīmju bilances vērtība bija EUR 212 miljoni.

Euratom

EOTK

Sīkāka informācija par katru no šiem instrumentiem ir norādīta turpmāk. Efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons) bija šādas:

| Aizdevumi | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,27—4,54 % | 0,298—4,54 % |
| Euratom | 0,34—5,76 % | 0,431—5,76 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 2,375—3,750 % | 2,375—3,750 % |
| Likvidējamā EOTK | 5,2354—5,8103 % | 5,2354—5,8103 % |

Aizdevumi

31.12.2013.

31.12.2012.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0,27—4,54 %

0,298—4,54 %

Euratom

0,34—5,76 %

0,431—5,76 %

Maksājumu bilance (MB)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

2,375—3,750 %

2,375—3,750 %

Likvidējamā EOTK

5,2354—5,8103 %

5,2354—5,8103 %

| Aizņēmumi | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,27—4,54 % | 0,298—4,54 % |
| Euratom | 0,291—5,6775 % | 0,351—5,6775 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 2,375—3,750 % | 2,375—3,750 % |
| Likvidējamā EOTK | 6,92—9,78 % | 6,92—9,78 % |

Aizņēmumi

31.12.2013.

31.12.2012.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0,27—4,54 %

0,298—4,54 %

Euratom

0,291—5,6775 %

0,351—5,6775 %

Maksājumu bilance (MB)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

2,375—3,750 %

2,375—3,750 %

Likvidējamā EOTK

6,92—9,78 %

6,92—9,78 %

7.1.2.   
  Maksājumu bilance

Maksājumu bilance

Maksājumu bilances (MB) aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm. Saskaņā ar šo instrumentu var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai kuras nopietni apdraud grūtības saistībā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla apriti. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. MB palīdzība Latvijai tika piešķirta pirms 2014. gada 1. janvāra, kad valstī tika ieviests euro. Maksimālā aizdevuma summa ir ierobežota un nepārsniedz EUR 50 miljardus. Ar šādiem MB aizdevumiem saistītus aizņēmumus garantē ES budžets, un attiecīgi 2013. gada 31. decembrī budžets bija pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 11  623 miljonu apmērā saistībā ar šādiem aizdevumiem (turpmāk norādītā summa EUR 11,4 miljardi ir nominālvērtība).

MB nominālvērtība

MB nominālvērtība

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Izmaksāti 31.12.2012. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Izmaksāti 2013. gadā | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2013. | (2  000) | 0 | 0 | (2  000) |
| Nenokārtotā summa 31.12.2013. | 3  500 | 2  900 | 5  000 | 11  400 |
| Neizmantotā summa 31.12.2013. | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta 7.1.3. paskaidrojuma beigās. |

(miljonos EUR)

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

6  500

6  500

3  100

3  100

8  400

8  400

18  000

18  000

Izmaksāti 31.12.2012.

5  500

2  900

5  000

13  400

Izmaksāti 2013. gadā

0

0

0

0

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013.

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013.

5  500

5  500

2  900

2  900

5  000

5  000

13  400

13  400

Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2013.

(2  000)

0

0

(2  000)

Nenokārtotā summa 31.12.2013.

Nenokārtotā summa 31.12.2013.

3  500

3  500

2  900

2  900

5  000

5  000

11  400

11  400

Neizmantotā summa 31.12.2013.

0

0

0

0

Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta 7.1.3. paskaidrojuma beigās.

Laikā starp 2008. gada novembri un 2013. gada beigām finansiāla palīdzība EUR 18 miljardu apmērā tika piešķirta Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, un no šīs summas EUR 13,4 miljardi tika izmaksāti līdz 2013. gada beigām. Jāņem vērā, ka MB atbalsta programma Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī (neizmantotais apjoms bija EUR 1 miljards) un pirmā atmaksātā summa EUR 2 miljardu apmērā tika saņemta saskaņā ar grafiku 2011. gada decembrī. MB atbalsta programma Latvijai beidzās 2012. gada janvārī (neizmantotais apjoms bija EUR 200 miljoni), un pirmā atmaksātā summa EUR 1 miljarda apmērā tika saņemta saskaņā ar grafiku 2014. gada aprīlī. Pirmā MB atbalsta programma Rumānijai beidzās 2012. gada maijā, un tika izmaksāta visa piešķirtā summa EUR 5 miljonu apmērā. Tā kā dažādās MB programmas ir beigušās, tabulā iepriekš nav uzrādītas neizmantotās summas.

Rumānija 2011. gada februārī pieprasīja turpmāku finanšu atbalsta programmu piesardzības pasākumu veidā MB instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt Rumānijai ES MB atbalstu piesardzības pasākumu veidā par summu, kas nepārsniedz EUR 1,4 miljardus (Padomes Lēmums 2011/288/ES (8)), tomēr atbalsts beidzās 2013. gada marta beigās, un tā summa tā arī netika izmantota. Pēc tam, kad tika saņemts Rumānijas otrais pieprasījums sniegt atbalstu piesardzības pasākumu veidā, Padome 2013. gada 22. oktobrī nolēma piešķirt jaunu ES MB atbalstu piesardzības pasākumu veidā par summu, kas nepārsniedz EUR 2 miljardus (Padomes Lēmums 2013/531/ES (9)), un to var aktivizēt līdz 2015. gada 30. septembrim. Ja jebkad tiks pieprasīts aktivizēt šo finanšu atbalstu, tas tiks piešķirts aizdevuma veidā ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu astoņi gadi.

8

9

7.1.3.   
  Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

EFSM nominālvērtība

EFSM nominālvērtība

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Izmaksāti 31.12.2012. | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Izmaksāti 2013. gadā | 0 | 0 | 0 |
| Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013. | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2013. | 0 | 0 | 0 |
| Nenokārtotā summa 31.12.2013. | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Neizmantotā summa 31.12.2013. | 800 | 3  900 | 4  700 |
| Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta šā paskaidrojuma beigās. |

(miljonos EUR)

Īrija

Portugāle

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

22  500

22  500

26  000

26  000

48  500

48  500

Izmaksāti 31.12.2012.

21  700

22  100

43  800

Izmaksāti 2013. gadā

0

0

0

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013.

Aizdevumi, kas izmaksāti 31.12.2013.

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2013.

0

0

0

Nenokārtotā summa 31.12.2013.

Nenokārtotā summa 31.12.2013.

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

Neizmantotā summa 31.12.2013.

800

3  900

4  700

Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta šā paskaidrojuma beigās.

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010 (10)). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas dod iespēju piešķirt finansiālu palīdzību dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji apstākļi. Palīdzību var sniegt kā aizdevumu vai kredītlīniju. Komisija aizņemas naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai izmantojot finanšu iestādes ES vārdā un pēc tam aizdod šos naudas līdzekļus līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Attiecībā uz katru valsti, kura saņem EFSM aizdevumu, pirms maksājuma veikšanas tiek sagatavots ceturkšņa novērtējums par politikas noteikumu izpildi.

10

ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos mehānisma līdzekļu apjoms ir ierobežots un nepārsniedz EUR 60 miljardus, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Regulas (ES) Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā, kas aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu samazina līdz tādai, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu. Aizņēmumus saistībā ar EFSM ietvaros izmaksātajiem aizdevumiem piešķir no ES budžeta, tādējādi 2013. gada 31. decembrī budžets bija pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 44  469 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (iepriekš minētā summa EUR 43,8 miljardi ir nominālvērtība). Tā kā aizņēmumus EFSM ietvaros garantē ES budžets, Eiropas Parlaments pārbauda Komisijas darbības saistībā ar EFSM un īsteno kontroli budžeta un izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros.

ECOFIN

Ar Īstenošanas lēmumu Padome 2010. gada decembrī nolēma piešķirt aizdevumu Īrijai ne vairāk kā EUR 22,5 miljardu apmērā un 2011. gada maijā – aizdevumu Portugālei maksimāli EUR 26 miljardu apmērā. Sākotnējos īstenošanas lēmumos tika noteikta nemainīga procentu likme ar starpību, kas nozīmē, ka nosacījumi ir līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem. Pieņemot Padomes Īstenošanas lēmumus 2011/682/ES (11) un 2011/683/ES (12), Padome samazināja procentu likmes starpību ar atpakaļejošu datumu un vidējo atmaksas termiņu palielināja no 7,5 gadiem līdz 12,5 gadiem, un atsevišķu daļu termiņu – līdz 30 gadiem. Pieņemot Padomes Īstenošanas lēmumus 2013/313/ES (13) un 2013/323/ES (14)2013. gada 21. jūnijā, Padome pagarināja EFSM aizdevumu Īrijai un Portugālei maksimālo vidējo dzēšanas termiņu vēl par septiņiem gadiem, un tagad tas ir 19,5 gadi. Pagarinājums izlīdzina parāda atmaksas profilu abām valstīm un samazina refinansēšanas vajadzības laikposmā pēc programmas.

11

12

13

14

EFSM turpmāk vairs neiesaistīsies jaunās finansēšanas programmās un neslēgs jaunus aizdevumu nolīgumus, bet aktīvi turpinās finansēt nepabeigtās programmas Portugālei un Īrijai (skatīt arī 7.2.2. paskaidrojumu). 2014. gada 25. martā saskaņā ar EFSM tika izmaksāti EUR 2,6 miljardi (EUR 0,8 miljardi Īrijai un EUR 1,8 miljardi Portugālei), un atmaksas termiņš ir 2024. gada aprīlis.

Tabulā turpmāk sniegts pārskats par plānoto atmaksas grafiku, izteiktu nominālvērtībā, saistībā ar piešķirtajiem EFSM un MB aizdevumiem šo finanšu pārskatu parakstīšanas dienā:

| (miljardos EUR) |
| --- |
| Gads | MB | EFSM | Kopā |
| Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| 2014 | 2 | 1 | | 3 | | | 0 | 3 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5 | | 5 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 |
| 2027 | | | | 0 | 1 | 2 | 3 | 3 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | 0 | 3 | | 3 | 3 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3 | 3 |
| Kopā | 3,5 | 2,9 | 5 | 11,4 | 22,5 | 23,9 | 46,4 | 57,8 |

(miljardos EUR)

Gads

MB

EFSM

Kopā

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

2014

2

1

3

0

3

2015

1,2

1,5

2,7

5

5

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1

1,5

0

1,5

2021

0

3

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2

2

4

4

2027

0

1

2

3

3

2028

0

2,3

2,3

2,3

2032

0

3

3

3

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3

3

Kopā

Kopā

3,5

3,5

2,9

2,9

5

5

11,4

11,4

22,5

22,5

23,9

23,9

46,4

46,4

57,8

57,8

7.1.4.   
  MFA, Euratom un likvidējamā EOTK

MFA, Euratom

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā trešām partnervalstīm, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas vai atbilstīga to kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. Šādus aizdevumus garantē Garantiju fonds (skatīt 2.4. paskaidrojumu).

MFA

Euratom
  ir viena no ES juridiskajām vienībām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā arī piešķir aizdevumus valstīm, kas nav dalībvalstis, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas. No trešām personām ir saņemtas garantijas EUR 387 miljonu apmērā (EUR 423 miljoni 2012. gadā) attiecībā uz šiem aizdevumiem.

Euratom

EOTK aizdevumi ietver aizdevumus, ko piešķir likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem (EUR 212 miljoni) saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotētus parāda vērtspapīrus, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai kompensētu parādu, par kuru netiek pildītas saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to galīgajam dzēšanas termiņam (2017. gads un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

EOTK aizdevumi

7.2.   STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI, UZ KURIEM NEATTIECAS ES LĪGUMS

STARPVALDĪBU FINANŠU STABILITĀTES MEHĀNISMI, UZ KURIEM NEATTIECAS ES LĪGUMS

7.2.1.   
  Eiropas finanšu stabilitātes instruments

Eiropas finanšu stabilitātes instruments

Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) izveidoja eurozonas dalībvalstis, un tā uzdevums ir saglabāt finanšu stabilitāti Eiropā, sniedzot finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstīm. EFSI ir Luksemburgā reģistrēta komercsabiedrība, kura pieder eurozonas dalībvalstīm un uz kuru neattiecas ES līgums, tādējādi tā nav ES struktūra, ir pilnībā pastāvīga un netiek konsolidēta ES finanšu pārskatos. To negarantē ES budžets. Attiecīgi tas neietekmē ES finanšu pārskatus, izņemot turpmāk aprakstītos ieņēmumus no sankcijām. Līdz ar ESM stāšanos spēkā (skatīt turpmāk) EFSI nav piešķīris jaunus aizdevumus pēc 2013. gada 1. jūlija.

Komisija atbild par vienošanos par politikas nosacījumiem, kas ir saistīti ar finansiālo atbalstu, un par atbilstības uzraudzību šiem nosacījumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1173/2011 (15) ļauj dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, piemērot sankcijas soda naudu veidā. Šīs soda naudas, kas iepriekšējā gadā bija 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP, var piemērot gadījumos, kad dalībvalsts nav veikusi piemērotus pasākumus, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu vai tad, kad ir veikta manipulācija ar statistikas datiem. Līdzīgi arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1174/2011 (16) par makroekonomisko nelīdzsvarotību paredz ikgadējas soda naudas eurozonas dalībvalstīm 0,1 % no IKP apmērā gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas pieprasītos korektīvos pasākumus, vai gadījumos, kad nav iesniegts pietiekams korektīvo darbību plāns. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2011 (17) tika atjaunināta Regula (EK) Nr. 1467/97 (18) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficita novēršanas procedūras īstenošanu. Šī atjauninātā regula paredz arī iespēju piemērot soda naudas eurozonas dalībvalstīm (0,2 % no IKP plus mainīgais komponents). Saskaņā ar visām trim regulām jebkuras Komisijas iekasētās soda naudas tiek nodotas EFSI vai mehānismam, kas to aizstāj. Šādas soda naudas tiks pārskaitītas, izmantojot ES budžetu, un tad tiks ieskaitītas EFSI. Tas nozīmē, ka šie naudas līdzekļi tiktu uzskaitīti gan kā budžeta ieņēmumi, gan kā izdevumi, tādējādi neietekmējot kopējos budžeta izpildes rezultātus. Tāpat arī tiem nebūtu nekādas ietekmes uz ES finanšu pārskatos uzrādītajiem saimnieciskās darbības rezultātiem.

15

16

17

18

7.2.2.   
  Eiropas Stabilizācijas mehānisms

Eiropas Stabilizācijas mehānisms

Eiropadome 2010. gada 17. decembrī vienojās par to, ka eurozonas dalībvalstīm jāizveido pastāvīgs stabilizācijas mehānisms, proti, Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) – starpvaldību organizācija, kas atbilst starptautiskajām publiskajām tiesībām, bet uz kuru neattiecas ES līgums. 2012. gada 2. februārī 17 eurozonas dalībvalstis parakstīja ESM līgumu, un tas stājās spēkā 2012. gada oktobrī. ESM ir uzņēmies uzdevumus, kurus pilda EFSM un EFSI, tādējādi kļūstot par vienīgo un pastāvīgo mehānismu, kas reaģē uz eurozonas dalībvalstu pieprasījumiem sniegt finansiālo palīdzību. Attiecīgi EFSI un EFSM turpmāk vairs neiesaistīsies jaunās finansēšanas programmās un neslēgs jaunus aizdevumu nolīgumus. ESM izveide neietekmē esošās saistības saskaņā ar EFSM vai EFSI. Jāņem vērā, ka ES budžets negarantēs ESM aizņēmumus. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona, un to tieši finansēs eurozonas dalībvalstis, tāpēc tas nav ES struktūra un neietekmēs ne ES finanšu pārskatus, ne ES budžetu, izņemot iespējamos ieņēmumus no sankcijām, kā tas aprakstīts turpmāk.

Kā tas minēts iepriekš, saskaņā ar Regulām (ES) Nr. 1173/2011, (ES) Nr. 1174/2011 un (ES) Nr. 1177/2011 iekasētās soda naudas tiks pārskaitītas, izmantojot ES budžetu, un, tiklīdz EFSF darbības termiņš beigsies, tās tiks nodotas ESM. Turklāt Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību, ko parakstījušas 25 dalībvalstis (izņemot AK un Čehiju), paredz soda maksājumus jebkurai “līgumslēdzējai pusei”, ja attiecīgā dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai novērstu deficīta kritērija pārkāpumu. Noteiktie sodi (kas nedrīkst pārsniegt 0,1 % no IKP) būs jāmaksā ESM, ja tos piemēros eurozonas dalībvalstīm (tādējādi neietekmējot ES budžeta izpildes rezultātus, kā tas minēts EFSF gadījumā iepriekš), vai arī ES budžetā, ja tos piemēros dalībvalstīm, kas nav eurozonā, – skatīt Līguma 8. panta 2. punktu. Pēdējā minētajā gadījumā sankciju summa kā ieņēmumi tiks ieskaitīta ES budžetā un attiecīgi atspoguļota finanšu pārskatos.

8.   FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA, Euratom pasākumus un likvidējamo EOTK, |
| --- | --- |

—

aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA, Euratom pasākumus un likvidējamo EOTK,

Euratom

| — | Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanai,

| — | Garantiju fondu ārējai darbībai. |
| --- | --- |

—

Garantiju fondu ārējai darbībai.

8.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu pārmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsma. Tirgus risks sevī ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav pakļauta nozīmīgam citam cenu riskam).

Tirgus risks

| 1. | Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu. |
| --- | --- |

1.

Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu.

Valūtas risks

| 2. | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Vispārīgi runājot, augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

2.

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Vispārīgi runājot, augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību nepildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

8.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Vispārīgs noteikums ir, ka netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju pārmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa pārmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības parasti tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas. Regulāri tiek uzraudzīta kompensējošās metodes piemērošana.

Saistībā ar likvidējamo EOTK Komisija pārvalda saistību likvidēšanu, un nākotnē netiek plānoti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz refinansēšanu ar mērķi samazināt naudas līdzekļu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas veikto kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (19) un (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (20)), Finanšu regulā un tās īstenošanas kārtībā.

19

20

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai struktūrā, ko ieceļ katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai struktūrā, ko ieceļ katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus.

| — | Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, un mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Turklāt Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD apmainās ar informāciju par riska pārvaldību un labākajiem riska darījumiem.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu soda naudu noguldījumu veidošanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajai konkursa procedūrai. Līdzekļu izvietošanu īpašā bankā nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski iekasētas soda naudas:

portfelis

Sākot no 2010. gada, noteikto un provizoriski iekasēto soda naudu summas iegulda īpaši izveidotā fondā BUFI. Fonda galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visām struktūrām, kam tiek piemērota soda nauda, piedāvājot garantētu atdevi, ko aprēķina uz tāda paša pamata. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajām soda naudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības vadlīnijām. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātās soda naudas tā, lai:

| a) | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| b) | cenšoties parastos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vismaz vienāda ar BUFI standarta peļņu, no kuras atskaitītas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

cenšoties parastos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vismaz vienāda ar BUFI standarta peļņu, no kuras atskaitītas izmaksas.

BUFI

Ieguldījumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi eurozonas centrālajās bankās, eurozonas valsts parāda aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstu iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti, ko emitējušas valsts iestādes un kas rada tiešu valsts parāda pozīciju eurozonai vai ko emitējušas pārvalstu iestādes.

Lai aptvertu atlikušo risku saistībā ar to, ka BUFI sniegums var īslaicīgi nesasniegt garantēto atdevi, var izveidot drošības rezervi, kas nepārsniedz 2 % no soda naudu kopējās nominālvērtības, un to finansēt, izmantojot peļņu no BUFI ieguldījumiem, kura pārsniedz garantēto atdevi. Drošības rezerve nodrošina uzņēmumam garantētu atdevi, ja ES Tiesa pārsūdz lēmumu par soda naudas piemērošanu.

BUFI

BUFI

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, izmanto šīs garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda aktīvu pārvaldību (skatīt 2.4. paskaidrojumu) nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un EIB un turpmākie grozījumi, kas izdarīti 1996. gada 17. un 23. septembrī, 2002. gada 8. maijā, 2008. gada 25. februārī un 2010. gada 9. novembrī. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās uz tradicionālajiem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

8.3.   VALŪTAS RISKI

VALŪTAS RISKI

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nav pakļauta ārvalstu valūtas riskam. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas riska attiecībā uz Euratom. Likvidējamai EOTK ir neliela neto pozīcija ārvalstu valūtā, kas ir ekvivalenta EUR 1,33 miljoniem, kuru veido aizdevumi mājokļa iegādei, kas ir ekvivalenti EUR 0,19 miljoniem, un norēķinu konta atlikumi, kuru ekvivalents ir EUR 1,14 miljoni.

Euratom

Euratom

Kases operācijas

Kases operācijas

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un konti ASV dolāros un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam līmenim.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un

portfelis) un banku garantijas

Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un maksātas euro, ārvalstu valūtas risks nepastāv.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Finanšu aktīvi ir euro, tādēļ valūtas risks nepastāv.

8.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES bija aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm EUR 583 miljonu apmērā (EUR 697 miljoni 2012. gadā), un to cena tiek atkārtoti noteikta reizi sešos mēnešos.

Euratom

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2013. gadā bija EUR 367 miljoni (EUR 271 miljons 2012. gadā): no tiem aizdevumi EUR 55 miljonu apmērā ir ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem, un aizdevumiem EUR 312 miljonu apmērā termiņš ir vairāk nekā pieci gadi. Svarīgi ir arī tas, ka ES ir 11 aizdevumi saskaņā ar maksājumu bilances finanšu instrumentu ar nemainīgu likmi, un to kopējā summa 2013. gadā bija EUR 11,4 miljardi (EUR 11,4 miljardi 2012. gadā); no tiem aizdevumi EUR 3 miljardu apmērā ir ar galīgo dzēšanas termiņu līdz vienam gadam, aizdevumiem EUR 6,7 miljardu apmērā termiņš ir no viena gada līdz pieciem gadiem un aizdevumiem EUR 1,7 miljardu apmērā termiņš ir vairāk nekā pieci gadi. ES ir 18 aizdevumi saskaņā ar EFSM finanšu instrumentu ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2013. gadā bija EUR 43,8 miljardi (EUR 43,8 miljardi 2012. gadā); no tiem aizdevumiem EUR 14,2 miljardu apmērā galīgais dzēšanas termiņš ir no viena gada līdz pieciem gadiem un aizdevumiem EUR 29,6 miljardu apmērā termiņš ir vairāk nekā pieci gadi.

Euratom

Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām obligācijas ar mainīgām procentu likmēm veido 8 % no EOTK portfeļa. Bilances datumā obligāciju portfelī nulles kupona obligāciju apmērs bija 9 %.

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kase naudu neaizņemas; tādēļ tā nav pakļauta procentu likmes riskam. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs vai centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām refinansēšanas operācijām. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

EONIA

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski iekasētas soda naudas (noguldījumi un

portfelis) un banku garantijas

Noguldījumi un banku garantijas nav pakļauti procentu likmes riskiem. Par noguldījumiem nopelnītie procenti rāda tirgus procentu likmes un arī to iespējamās svārstības. BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Tāds procentu likmes jutīguma parametrs kā portfeļa ilgums ļoti tuvu atbilst BUFI indeksa ilgumam. Tādēļ ikviena negatīva ietekme uz aktīvu novērtējumu tiks saskaņota ar BUFI saistībām. Pastāv neliels procentu likmes risks, ja šāda negatīva ietekme soda naudas dzēšanas termiņa laikā radītu vispārēju negatīvu indeksa darbību.

BUFI

BUFI

BUFI

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 58 % no ieguldījumu portfeļa (67 % 2012. gadā).

8.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu (MFA un Euratom), tad – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu. Tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,23 % no dalībvalstu NKI, un 2013. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantoti 1,06 %. Tas nozīmē, ka 2013. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,17 % apmērā. Garantiju fonds ārējai darbībai tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus ES. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina iespēja izmantot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs, pārsniedzot šajos kontos esošos aktīvus, gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

Euratom

Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar attiecināmām bankām, kurām ir pietiekami ierobežojumi kā darījuma partnerim.

EOTK kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar attiecināmām bankām, kurām ir pietiekami ierobežojumi kā darījuma partnerim.

Kases operācijas

Kases operācijas

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu Valsts kasēs vai centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata, un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no EUR 5 miljoniem līdz EUR 40 miljoniem, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri 2013. gadā svārstījās no EUR 100 miljoniem līdz EUR 44 miljardiem, kā arī ar vispārējo 2013. gadā veikto maksājumu kopsummu EUR 148,3 miljardu apmērā.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
| --- | --- |

—

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

Moody's

S&P

Fitch

| — | To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts vismaz reizi mēnesī vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā, un tos turpināja piemērot arī 2013. gadā. |
| --- | --- |

—

To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts vismaz reizi mēnesī vai biežāk, ja tas ir nepieciešams. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā, un tos turpināja piemērot arī 2013. gadā.

| — | Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata.

| — | Tādu komercbanku minimālajam īstermiņa kredītreitingam, kuras ir attiecināmas nenodrošinātu termiņnoguldījumu pieņemšanai no EOTK, jābūt Moody's P-1 vai līdzvērtīgam (S&P A-1 vai Fitch F1). Ja saņēmējbanka sniedz Komisijai pietiekamu nodrošinājumu (trīspusēji nodrošināti noguldījumi), minimālais īstermiņa kredītreitings var būt Moody's P-2 vai līdzvērtīgs (S&P A-2 vai Fitch F2). |
| --- | --- |

—

Tādu komercbanku minimālajam īstermiņa kredītreitingam, kuras ir attiecināmas nenodrošinātu termiņnoguldījumu pieņemšanai no EOTK, jābūt Moody's P-1 vai līdzvērtīgam (S&P A-1 vai Fitch F1). Ja saņēmējbanka sniedz Komisijai pietiekamu nodrošinājumu (trīspusēji nodrošināti noguldījumi), minimālais īstermiņa kredītreitings var būt Moody's P-2 vai līdzvērtīgs (S&P A-2 vai Fitch F2).

Moody's

S&P

Fitch

Moody's

S&P

Fitch

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Provizoriski iekasētas soda naudas: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi soda naudām, kas provizoriski iekasētas līdz 2010. gadam, tiek izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu (nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi) glabāšanai, parasti ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam A (S&P vai līdzvērtīga aģentūra) visās trijās galvenajās kredītreitinga aģentūrās, un vispārīgi tiek prasīts minimālais īstermiņa reitings A-1 (S&P vai līdzvērtīga aģentūra). Gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, kas mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi viena un tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu noguldījumu atbilstība piemērotajām politikas prasībām.

S&P

S&P

Provizoriski iekasētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski iekasētas soda naudas:

portfelis

Attiecībā uz provizoriski iekasētu soda naudu ieguldījumiem Komisija uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka darījuma partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā apjomā šīm valstīm ir attiecīgi 61 % un 30 %.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu finanšu iestāžu izsniegto garantiju Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (skatīt 2.9.1. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, piešķir šādas garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. 2012. gadā tika pārskatīta riska pārvaldības politika šādu garantiju pieņemšanai un tika definēta jauna pieeja, apvienojot kredītreitinga prasības un ierobežotu procentos izteiktu daļu vienam darījuma partnerim (proporcionāli katra darījuma partnera pašu kapitālam), ņemot vērā pašreizējo finanšu situāciju ES. Arī turpmāk Komisijai tiks nodrošināta augsta kredītkvalitāte. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība politikas prasībām.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2013. gada 31. decembrī nemainīga termiņa noguldījumi ar šādiem darījuma partneriem bija EUR 151 miljons (EUR 242 miljoni 2012. gadā).

Moody's

8.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Saistībā ar makrofinansiālo atbalstu un Euratom Garantiju fonds kalpo par likviditātes rezervi (vai drošības tīklu) gadījumā, ja aizņēmējs neveic maksājumu vai kavējas ar maksājuma veikšanu. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 (21) paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Regulā (ES) Nr. 407/2010 ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

Euratom

21

Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz izmaksu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

Kases operācijas

Kases operācijas

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Turklāt atbilstīgi Regulai (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (pašu resursu regula) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžetu (budžeta grozījumiem), kas tiek apstiprinātas pēc mēneša (N) 16. datuma, ir pieejamas tikai N+2 mēnesī, savukārt saistīto personu apropriācijas ir pieejamas nekavējoties. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Izdevumu sezonālā rakstura un vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Fonda portfelī jātur vismaz EUR 100 miljoni ar dzēšanas termiņu garāku par 12 mēnešiem, veicot ieguldījumus monetāros instrumentos. 2013. gada 31. decembrī šādi ieguldījumi, tostarp naudas līdzekļi, bija EUR 152 miljoni. Turklāt vismaz 20 % no fonda nominālvērtības jāveido monetāriem instrumentiem, nemainīgas likmes obligācijām, kuru atlikušais dzēšanas termiņš nepārsniedz vienu gadu, un mainīgas likmes obligācijām. 2013. gada 31. decembrī šī attiecība bija 59 %.

9.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

9.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir citas ES konsolidētās struktūras un šo struktūru augstākie vadītāji. Darījumi starp šīm struktūrām notiek ES ikdienas darbību ietvaros, un attiecīgi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu.

9.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās:

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija:

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija:

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija:

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Kopsavilkums par piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Europa

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| (EUR) |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 25  352 | 22  964— | 18  371— | 19  840— | 11  681— |
| | | 23  882 | 20  667 | 21  126 | 18  371 |
| Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0,4–16 % |
| Ģimenes piemaksas: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 |
| Apgādājams bērns | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Pirmsskola | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Izglītība vai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Nav | Nav | 554,17– 607,71 | Nav | Nav |
| Reprezentācijas pabalsts | 1  418,07 | 911,38 | 554,17– 607,71 | Nav | Nav |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (22) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (22) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % | Maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Nav | Nav |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 50  703,52 | 45  927,10— | 36  741,68— | 39  681,02— | Atmaksā |
| | | 47  764,18 | 41  334,40 | 42  252,94 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 25  352 | 22  964— | 18  371— | 19  840— | Atmaksā |
| | | 23  882 | 20  667 | 21  126 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (23) | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | Nav |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Pēc izvēles |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Algas nodoklis | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % |
| Pensijas atskaitījums | Nav | Nav | Nav | Nav | 11,3 % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 9 | 93 | 28 | 111 |

(EUR)

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

25  352

22  964—

18  371—

19  840—

11  681—

23  882

20  667

21  126

18  371

Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts

Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

0,4–16 %

Ģimenes piemaksas:

Ģimenes piemaksas:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

Apgādājams bērns

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Pirmsskola

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Izglītība vai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Izglītība ārpus darbavietas

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Nav

Nav

554,17– 607,71

Nav

Nav

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1  418,07

911,38

554,17– 607,71

Nav

Nav

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Pārvedumi uz dalībvalstīm:

Pārvedumi uz dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (22)

22

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (22)

22

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Nav

Nav

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

50  703,52

45  927,10—

36  741,68—

39  681,02—

Atmaksā

47  764,18

41  334,40

42  252,94

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

25  352

22  964—

18  371—

19  840—

Atmaksā

23  882

20  667

21  126

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (23)

23

40–65 %

40–65 %

40–65 %

40–65 %

Nav

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pēc izvēles

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Algas nodoklis

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

Pensijas atskaitījums

Nav

Nav

Nav

Nav

11,3 %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

9

9

93

93

28

28

111

111

10.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo pārskatu nodošanas dienā Komisijas grāmatvedim papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem. Gada finanšu pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

11.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

11.1.   KONSOLIDĒTĀS STRUKTŪRAS

KONSOLIDĒTĀS STRUKTŪRAS

A.   KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (52)

KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (52)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropas Komisija

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (39)

ES aģentūras (39)

2.1.   Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

Pētniecības izpildaģentūra

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

2.2.   
  Decentralizētas aģentūras (33)

Decentralizētas aģentūras (33)

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

Eurojust

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Europas Vides aģentūra

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

Eiropas Banku iestāde

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

EU-LISA (Eiropas Aģentūra lielapajoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā) (24)

24

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Kopienas Augu šķirņu birojs

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

Eiropas Policijas birojs (EUROPOL)

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

3.   Citas kontrolētās struktūras (2)

Citas kontrolētās struktūras (2)

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

B.   KOPUZŅĒMUMI (5)

KOPUZŅĒMUMI (5)

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

SESAR kopuzņēmums

Kopuzņēmums FCH

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

IMI kopuzņēmums

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES (4)

ASOCIĒTĀS IESTĀDES (4)

Eiropas Investīciju fonds

Kopuzņēmums Clean Sky

Artemis kopuzņēmums

ENIAC kopuzņēmums

11.2.   NEKONSOLIDĒTAS STRUKTŪRAS

NEKONSOLIDĒTAS STRUKTŪRAS

Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto struktūru aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas ES finanšu pārskatos.

11.2.1.   
  Eiropas Attīstības fonds

Eiropas Attīstības fonds

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.

EAF tiek finansēts nevis no ES budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām, kuras tiek veiktas saskaņā ar iekšēju vienošanos starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Eiropas Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un finanšu darbības rezultātu pārskats.

BILANCE – 8., 9. UN 10. EaF

BILANCE – 8., 9. UN 10. EaF

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2013. | 31.12.2012. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 424 | 438 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 2  129 | 2  094 |
| Aktīvi kopā | 2  553 | 2  532 |
| Ilgtermiņa saistības | (25) | (40) |
| Īstermiņa saistības | (1  214) | (1  057) |
| Saistības kopā | (1  239) | (1  097) |
| Neto aktīvi | 1  313 | 1  435 |
| Kapitāls un rezerves | | |
| Pieprasītais fonda kapitāls | 32  529 | 29  579 |
| Citas rezerves | 2  252 | 2  252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestie saimnieciskās darbības rezultāti | (30  396) | (27  374) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (3  072) | (3  023) |
| Neto aktīvi | 1  313 | 1  435 |

(miljonos EUR)

31.12.2013.

31.12.2012.

Ilgtermiņa aktīvi

424

438

Apgrozāmie līdzekļi

2  129

2  094

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā

2  553

2  553

2  532

2  532

Ilgtermiņa saistības

(25)

(40)

Īstermiņa saistības

(1  214)

(1  057)

Saistības kopā

Saistības kopā

(1  239)

(1  239)

(1  097)

(1  097)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1  313

1  313

1  435

1  435

Kapitāls un rezerves

Pieprasītais fonda kapitāls

32  529

29  579

Citas rezerves

2  252

2  252

No iepriekšējiem gadiem pārnestie saimnieciskās darbības rezultāti

(30  396)

(27  374)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(3  072)

(3  023)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1  313

1  313

1  435

1  435

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS – 8., 9. UN 10. EAF

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS – 8., 9. UN 10. EAF

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Pamatdarbības ieņēmumi | 123 | 124 |
| Pamatdarbības izdevumi | (3  027) | (3  017) |
| Administratīvie izdevumi | (167) | (107) |
| Pamatdarbības radītais deficīts | (3  072) | (3  001) |
| Finanšu darbības | 0 | (22) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (3  072) | (3  023) |

(miljonos EUR)

2013

2012

Pamatdarbības ieņēmumi

123

124

Pamatdarbības izdevumi

(3  027)

(3  017)

Administratīvie izdevumi

(167)

(107)

Pamatdarbības radītais deficīts

Pamatdarbības radītais deficīts

(3  072)

(3  072)

(3  001)

(3  001)

Finanšu darbības

0

(22)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(3  072)

(3  072)

(3  023)

(3  023)

11.2.2.   
  Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu dažādu Eiropas Savienības struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un ES tos nekontrolē, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē tās dalībnieku (darbinieku) un darbadevēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksas. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma, kas ietver ES iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija EUR 291 miljons (EUR 296 miljoni 2012. gadā).

11.2.3.   
  Dalībnieku garantiju fonds

Dalībnieku garantiju fonds

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (FP7), sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF); 2013. gadā izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija EUR 4,5 miljardi (EUR 4 miljardi 2012. gadā). Fonds ir neatkarīgs vienums, nav saistīts ar Eiropas Komisiju un nav konsolidēts tās finanšu pārskatos.

DGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies FP7 netiešo darbību īstenošanas laikā, un tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību (kas izpaužas dotāciju veidā) dalībnieki darbības laikā iemaksā 5 % no kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot gadījumos, kad DGF ir radušies zaudējumi, jo saņēmēji nepilda saistības; šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no savām iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan ES, gan dalībnieku finanšu intereses.

DGF kopējie aktīvi 2013. gada 31. decembrī bija EUR 1  658 miljoni (EUR 1  452 miljoni 2012. gadā). DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un ES tos nekontrolē, un fonda finanšu aktīvus pārvalda EIB.

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI (25)

25

SATURS

SATURS

BUDŽETA STRUKTŪRA UN PRINCIPI

BUDŽETA STRUKTŪRA UN PRINCIPI

| 1. | ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI |
| --- | --- |

1.

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| 1.1. | ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE |
| --- | --- |

2.

ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

| 2.1. | KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI |
| --- | --- |

2.1.

| 3. | ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE |
| --- | --- |

3.

ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

| 3.1. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KUROS TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM |
| --- | --- |

3.10.

| 4. | IESTĀDES UN AĢENTŪRAS |
| --- | --- |

4.

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

| 4.1. | KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI PA IESTĀDĒM |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS |
| --- | --- |

4.5.

BUDŽETA STRUKTŪRA UN PRINCIPI

BUDŽETA STRUKTŪRA UN PRINCIPI

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai un tās piemērošanas noteikumiem. Vispārējais budžets ir galvenais Savienības finanšu politikas instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Savienības ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Komisija katru gadu aplēš visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un sagatavo budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome sagatavo pozīciju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā budžeta projekta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt atbild Komisija.

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas. Citām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nodalītas divu veidu apropriācijas: nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilsta gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Ar tām tiek plānots aptvert galvenokārt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

budžeta struktūru

| — | saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā, ja tas paredzēts pamatdokumentā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā, ja tas paredzēts pamatdokumentā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas rodušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas rodušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir ES budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas veidojas, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās rodas no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem.

| — | Sākotnējās budžeta apropriācijas tiek pieņemtas kārtējam gadam, un tās var papildināt ar pārvietojumiem starp starp pozīcijām un budžeta grozījumiem. |
| --- | --- |

—

Sākotnējās budžeta apropriācijas tiek pieņemtas kārtējam gadam, un tās var papildināt ar pārvietojumiem starp starp pozīcijām un budžeta grozījumiem.

Sākotnējās budžeta apropriācijas

| — | No iepriekšējā gada pārnestās apropriācijas vai atkārtoti pieejamās apropriācijas papildina kārtējo budžetu. Tās ir:






  i) | nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu; |
| --- | --- | --- |

—

No iepriekšējā gada pārnestās apropriācijas vai atkārtoti pieejamās apropriācijas papildina kārtējo budžetu. Tās ir:

No iepriekšējā gada pārnestās apropriācijas

i)

nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu;

| ii) | apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos; |
| --- | --- |

ii)

apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem: ja ir pabeigti sagatavošanās posmi vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos;

| iii) | apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas saistību atcelšanas rezultātā, nozīmē tādu saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kuras attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai. |
| --- | --- |

iii)

apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas saistību atcelšanas rezultātā, nozīmē tādu saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kuras attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai.

| — | Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido:






  i) | atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, saistībā ar kuru izveidojušies sākotnējie izdevumi un kuru var bez ierobežojumiem pārnest; |
| --- | --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido:

Piešķirtie ieņēmumi

i)

atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi budžeta pozīcijā, saistībā ar kuru izveidojušies sākotnējie izdevumi un kuru var bez ierobežojumiem pārnest;

| ii) | EBTA apropriācijas. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) dalībvalstis noteiktām darbībām veic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas palielinās, veicot EBTA iemaksas. Līdz gada beigām neizlietotās apropriācijas tiek anulētas, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ; |
| --- | --- |

ii)

EBTA apropriācijas. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) dalībvalstis noteiktām darbībām veic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas palielinās, veicot EBTA iemaksas. Līdz gada beigām neizlietotās apropriācijas tiek anulētas, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ;

| iii) | ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar ES par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, kas tiek piešķirtas attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži pētniecības jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

iii)

ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar ES par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, kas tiek piešķirtas attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži pētniecības jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem;

| iv) | darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar pētniecības darbībām ES pētniecības centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā. Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

iv)

darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar pētniecības darbībām ES pētniecības centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā. Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem;

| v) | apropriācijas, kas atkārtoti ir pieejamas pēc maksājumu atmaksāšanas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, un tos var pārnest bez ierobežojumiem. |
| --- | --- |

v)

apropriācijas, kas atkārtoti ir pieejamas pēc maksājumu atmaksāšanas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, un tos var pārnest bez ierobežojumiem.

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

| — | Sākotnējais budžets = apropriācijas, par kurām balso N–1 gadā, |
| --- | --- |

—

Sākotnējais budžets = apropriācijas, par kurām balso N–1 gadā,

| — | galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvedumi + papildu apropriācijas, |
| --- | --- |

—

galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvedumi + papildu apropriācijas,

| — | papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas. |
| --- | --- |

—

papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas.

Budžeta izpildes rezultātu aprēķins

Budžeta izpildes rezultātu aprēķins

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir summas, ko gada laikā dalībvalstu valdības ieskaita Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Citi ieņēmumi, kurus grāmato kontos, ir summas, kas faktiski saņemtas gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos tiek iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. ELGF gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N–1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus: ES rezultātu un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, un |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, un

| — | kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot tādu attiecīgā gada apropriāciju kopsummu, kuras pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot tādu attiecīgā gada apropriāciju kopsummu, kuras pārnestas uz nākamo gadu.

| — | Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:






  — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- | --- |

—

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | gada laikā iegrāmatoto valūtas maiņas radītās peļņas un zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto valūtas maiņas radītās peļņas un zaudējumu atlikumu.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2013. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2012. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas pēc maksājumu atmaksas kontā, netiek ņemtas vērā, aprēķinot budžeta izpildes rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas sevī ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras ir pārnestas no iepriekšējā gada, rāda tādu apropriāciju anulēšanu, kuras ir pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tā attiecas arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2012. gadu.

1.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1.1.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Finanšu gada ieņēmumi | 1 49  504 | 1 39  541 |
| Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (1 47  567) | (1 37  738) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1  329) | (936) |
| Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras pārnestas no N–1 gada | 437 | 92 |
| Valūtas maiņas starpības gadā | (42) | 60 |
| Budžeta izpildes rezultāti
   (26) | 1  002 | 1  019 |

(miljonos EUR)

2013

2012

Finanšu gada ieņēmumi

1 49  504

1 39  541

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(1 47  567)

(1 37  738)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1  329)

(936)

Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras pārnestas no N–1 gada

437

92

Valūtas maiņas starpības gadā

(42)

60

Budžeta izpildes rezultāti
   (26)

Budžeta izpildes rezultāti

26

1  002

1  002

1  019

1  019

ES budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā attiecīgajā finanšu gadā.

1.2.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | (4  365) | (5  329) |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas | (2  071) | (2  000) |
| Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 3  357 | 4  582 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (134) | (38) |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 3  216 | (1  544) |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (1  123) | (2  695) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (902) | 820 |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (1  528) | (4  666) |
| Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu | 1  538 | 4  768 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 4  136 | 7  805 |
| Citi | (1  028) | (670) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK | (93) | (15) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI | 1  002 | 1  019 |

(miljonos EUR)

2013

2012

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

(2  071)

(2  000)

Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

3  357

4  582

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(134)

(38)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

3  216

(1  544)

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(1  123)

(2  695)

Priekšfinansējuma neto ietekme

(902)

820

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(1  528)

(4  666)

Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu

1  538

4  768

Uzkrājumu pārmaiņas

4  136

7  805

Citi

(1  028)

(670)

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

(93)

(93)

(15)

(15)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1  002

1  002

1  019

1  019

Gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāti un saimnieciskās darbības rezultāti aptver vienus un tos pašus pamatā esošos darījumus, ir lietderīgi tos kontrolēt, lai nodrošinātu to saskaņojamību.

2013. gadā nākamo periodu izdevumi saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem un atbalsta shēmām (skatīt 2.6.2. un 2.10.2. paskaidrojumu) pirmo reizi tika iekļauti kategorijā “priekšfinansējuma neto ietekme”. Tāds pats iedalījums veikts iepriekš minētajiem salīdzinošajiem skaitļiem.

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskās darbības rezultātiem saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Lai gan uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

Neto uzkrātos izdevumus

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) tāda priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 15. pantu). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā, izmantojot pārnestās un anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas.

kas pārnestas uz nākamo gadu

pārnestās un anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas

Uzkrājumu pārmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņojamām summām pieder, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu pārmaiņas

citām saskaņojamām summām

1.3.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

1.3.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Faktiskie ieņēmumi |
| 1. | Pašu resursi | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  100 |
| | T. sk. muitas nodevas | 18  632 | 14  857 | 15  164 |
| | T. sk. PVN | 15  030 | 14  680 | 14  542 |
| | T. sk. NKI | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 0 | 1  057 | 698 |
| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās | 1  278 | 1  278 | 1  199 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 54 | 54 | 611 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām | 60 | 60 | 3  898 |
| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 1  642 | 2  973 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 4 | 4 | 2 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | 30 | 24 |
| Kopā | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 49  504 |

(miljonos EUR)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Faktiskie ieņēmumi

1.

Pašu resursi

1 31  288

1 40  326

1 40  100

T. sk. muitas nodevas

T. sk. muitas nodevas

18  632

14  857

15  164

T. sk. PVN

T. sk. PVN

15  030

14  680

14  542

T. sk. NKI

T. sk. NKI

97  503

1 10  823

1 10  032

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1  057

698

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās

1  278

1  278

1  199

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

54

54

611

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām

60

60

3  898

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

1  642

2  973

8.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

4

4

2

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

24

Kopā

Kopā

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 49  504

1 49  504

1.3.2.   
  Izdevumi pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Izdevumi pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (27) | Veiktie maksājumi |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 59  085 | 73  528 | 71  238 |
| | 1.1 | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |

(miljonos EUR)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (27)

27

Veiktie maksājumi

1.

Ilgtspējīga izaugsme

59  085

73  528

71  238

1.1

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

11  886

16  290

14  307

| 1.2 | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.2

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai

47  199

57  238

56  931

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

57  484

60  404

59  524

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1  515

2  197

1  883

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6  323

7  200

7  055

5.

Administrācija

8  430

10  056

8  693

6.

Kompensācijas

0

75

75

Kopā

Kopā

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

148 469

148 469

1.3.3.   
  Izdevumi pa politikas jomām

Izdevumi pa politikas jomām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (28) | Veiktie maksājumi |
| 01 | Ekonomika un finanses | 428 | 411 | 397 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1  162 | 1  587 | 1  456 |
| 03 | Konkurence | 92 | 107 | 93 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 10  429 | 14  286 | 14  107 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 56  344 | 59  234 | 58  339 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 984 | 1  120 | 1  059 |
| 07 | Vide un klimata pasākumi | 391 | 438 | 406 |
| 08 | Pētniecība | 4  808 | 6  556 | 5  771 |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  389 | 2  024 | 1  826 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 411 | 959 | 496 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 794 | 831 | 820 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 103 | 127 | 116 |
| 13 | Reģionālā politika | 37  434 | 43  960 | 43  494 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 112 | 140 | 129 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  373 | 3  301 | 3  052 |
| 16 | Komunikācija | 253 | 273 | 252 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 593 | 622 | 599 |
| 18 | Iekšlietas | 799 | 1  053 | 1  035 |
| 19 | Ārējās attiecības | 3  089 | 3  354 | 3  295 |
| 20 | Tirdzniecība | 102 | 112 | 104 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1  207 | 1  377 | 1  345 |
| 22 | Paplašināšanās | 832 | 933 | 920 |
| 23 | Humānā palīdzība | 829 | 1  278 | 1  249 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 73 | 83 | 73 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 194 | 221 | 193 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  013 | 1  318 | 1  082 |
| 27 | Budžets | 67 | 146 | 135 |
| 28 | Revīzija | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 115 | 147 | 126 |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Valodu dienesti | 397 | 506 | 436 |
| 32 | Enerģētika | 814 | 838 | 758 |
| 33 | Tieslietas | 184 | 208 | 195 |
| 40 | Rezerves | 80 | 0 | 0 |
| 90 | Citas iestādes | 3  527 | 4  497 | 3  703 |
| Kopā | 1 32  837 | 1 53  461 | 1 48  469 |

(miljonos EUR)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (28)

28

Veiktie maksājumi

01

Ekonomika un finanses

428

411

397

02

Uzņēmējdarbība

1  162

1  587

1  456

03

Konkurence

92

107

93

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

10  429

14  286

14  107

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

56  344

59  234

58  339

06

Mobilitāte un transports

984

1  120

1  059

07

Vide un klimata pasākumi

391

438

406

08

Pētniecība

4  808

6  556

5  771

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  389

2  024

1  826

10

Tiešā pētniecība

411

959

496

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

794

831

820

12

Iekšējais tirgus

103

127

116

13

Reģionālā politika

37  434

43  960

43  494

14

Nodokļu politika un muitas savienība

112

140

129

15

Izglītība un kultūra

2  373

3  301

3  052

16

Komunikācija

253

273

252

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

593

622

599

18

Iekšlietas

799

1  053

1  035

19

Ārējās attiecības

3  089

3  354

3  295

20

Tirdzniecība

102

112

104

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1  207

1  377

1  345

22

Paplašināšanās

832

933

920

23

Humānā palīdzība

829

1  278

1  249

24

Krāpšanas apkarošana

73

83

73

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

221

193

26

Komisijas administrācija

1  013

1  318

1  082

27

Budžets

67

146

135

28

Revīzija

12

13

12

29

Statistika

115

147

126

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1  399

1  401

1  397

31

Valodu dienesti

397

506

436

32

Enerģētika

814

838

758

33

Tieslietas

184

208

195

40

Rezerves

80

0

0

90

Citas iestādes

3  527

4  497

3  703

Kopā

Kopā

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

1 48  469

1 48  469

1.3.4.   
  Saistības pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Saistības pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (29) | Saistības |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 70  630 | 75  054 | 72  682 |
| | 1.1 | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātība |

(miljonos EUR)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (29)

29

Saistības

1.

Ilgtspējīga izaugsme

70  630

75  054

72  682

1.1

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātība

16  121

19  191

17  723

| 1.2 | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātība |
| --- | --- |

1.2

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātība

54  509

55  863

54  959

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

60  149

62  540

61  463

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2  106

2  846

2  777

4.

ES – globālo procesu dalībniece

9  583

10  015

9  793

5.

Administrācija

8  430

9  281

8  870

6.

Kompensācijas

0

75

75

Kopā

Kopā

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

1.3.5.   
  Saistības pa politikas jomām

Saistības pa politikas jomām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (30) | Saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses | 556 | 527 | 517 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1  154 | 1  269 | 1  241 |
| 03 | Konkurence | 92 | 99 | 94 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 12  004 | 12  823 | 12  131 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 58  852 | 61  226 | 60  167 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  741 | 1  843 | 1  807 |
| 07 | Vide un klimata pasākumi | 498 | 518 | 506 |
| 08 | Pētniecība | 6  878 | 8  130 | 7  915 |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  805 | 2  131 | 2  085 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 424 | 1  000 | 518 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  024 | 1  043 | 997 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 106 | 123 | 117 |
| 13 | Reģionālā politika | 43  389 | 44  464 | 44  170 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 145 | 151 | 147 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  813 | 3  433 | 3  303 |
| 16 | Komunikācija | 266 | 275 | 269 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 634 | 648 | 635 |
| 18 | Iekšlietas | 1  296 | 1  444 | 1  420 |
| 19 | Ārējās attiecības | 5  001 | 5  088 | 5  023 |
| 20 | Tirdzniecība | 107 | 111 | 108 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1  572 | 1  701 | 1  664 |
| 22 | Paplašināšanās | 1  062 | 1  152 | 1  147 |
| 23 | Humānā palīdzība | 917 | 1  360 | 1  339 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 79 | 79 | 79 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 193 | 205 | 194 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  030 | 1  184 | 1  119 |
| 27 | Budžets | 67 | 138 | 134 |
| 28 | Revīzija | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 134 | 144 | 134 |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Valodu dienesti | 397 | 482 | 435 |
| 32 | Enerģētika | 738 | 818 | 782 |
| 33 | Tieslietas | 218 | 235 | 225 |
| 40 | Rezerves | 764 | 528 | 0 |
| 90 | Citas iestādes | 3  527 | 4  023 | 3  830 |
| Kopā | 1 50  898 | 1 59  810 | 1 55  659 |

(miljonos EUR)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (30)

30

Saistības

01

Ekonomika un finanses

556

527

517

02

Uzņēmējdarbība

1  154

1  269

1  241

03

Konkurence

92

99

94

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

12  004

12  823

12  131

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58  852

61  226

60  167

06

Mobilitāte un transports

1  741

1  843

1  807

07

Vide un klimata pasākumi

498

518

506

08

Pētniecība

6  878

8  130

7  915

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  805

2  131

2  085

10

Tiešā pētniecība

424

1  000

518

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  024

1  043

997

12

Iekšējais tirgus

106

123

117

13

Reģionālā politika

43  389

44  464

44  170

14

Nodokļu politika un muitas savienība

145

151

147

15

Izglītība un kultūra

2  813

3  433

3  303

16

Komunikācija

266

275

269

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

634

648

635

18

Iekšlietas

1  296

1  444

1  420

19

Ārējās attiecības

5  001

5  088

5  023

20

Tirdzniecība

107

111

108

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1  572

1  701

1  664

22

Paplašināšanās

1  062

1  152

1  147

23

Humānā palīdzība

917

1  360

1  339

24

Krāpšanas apkarošana

79

79

79

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

193

205

194

26

Komisijas administrācija

1  030

1  184

1  119

27

Budžets

67

138

134

28

Revīzija

12

13

12

29

Statistika

134

144

134

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1  399

1  401

1  397

31

Valodu dienesti

397

482

435

32

Enerģētika

738

818

782

33

Tieslietas

218

235

225

40

Rezerves

764

528

0

90

Citas iestādes

3  527

4  023

3  830

Kopā

Kopā

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

Sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2012. gada 12. decembrī, maksājumu apropriāciju summa bija EUR 1 32  837 miljoni un no pašu resursiem finansējamais kopējais apjoms bija EUR 1 31  288 miljoni. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

Ieņēmumi

Ieņēmumi

2013. gadā tika pieņemti deviņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, kopējie galīgie ieņēmumi 2013. gada budžetā bija EUR 1 44  451 miljons. Finansējums no pašu resursiem bija EUR 1 40  326 miljoni (tātad par EUR 9  038 miljoniem vairāk, nekā sākotnēji prognozēts), un atlikušo daļu finansēja no citiem ieņēmumiem. Lielāka vajadzība finansēt maksājumu apropriācijas tika segta galvenokārt no aicinājuma izmantot resursus, kuru pamatā ir NKI, kas tika iekļauti budžeta grozījumā Nr. 2/2013 un Nr. 8/2013.

Vēstulē par budžeta grozījumu Nr. 6/2013 bija iekļautas soda naudas uzņēmumiem par kopējo summu EUR 1  614 miljoniem, kas bija zināmas budžeta grozījuma Nr. 6/2013 projekta sagatavošanas laikā. Līdz 2013. gada 31. decembrim citas soda naudas jau bija galīgas vai nu pēc tam, kad tika pieņemts galīgs tiesas nolēmums, vai arī tāpēc, ka sabiedrības nepārsūdzēja jaunos lēmumus par soda naudām.

Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar ES nolīgumiem un programmām kopumā bija EUR 3  888 miljoni. Lielākās summas bija saistītas ar ELGF un ELFLA (un jo īpaši ar kontu noskaidrošanu un pārkāpumiem), trešo valstu līdzdalību pētniecības programās un citām iemaksām un atmaksātiem līdzekļiem saistībā ar ES programmām/darbībām. Lielu daļu no šīs kopsummas veido rezervēti ieņēmumi, kuru dēļ izdevumu pusē parasti tiek grāmatotas papildu apropriācijas.

Saistībā ar pašu resursu rezultātiem tradicionālo pašu resursu iekasēšana bija tuvu prognozētajām summām. Tā kā budžeta aplēses tika grozītas budžeta grozījuma Nr. 6/2013 izstrādes laikā (tās tika samazinātas par EUR 1  871 miljonu atbilstīgi jaunajām 2013. gada pavasara makroekonomikas prognozēm), tika izdarīti atkārtoti grozījumi vēstulē par budžeta grozījumiem, lai tiktu ņemta vērā faktiskā iekasēšanas gaita. Tādējādi aplēses tika atkārtoti samazinātas par EUR 2  062 miljoniem.

Dalībvalstu veiktie galīgie PVN un NKI maksājumi arī atbilda galīgā budžeta aplēsēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS sastāvā, faktiski veica maksājumus.

Izdevumi

Izdevumi

2013. gads bija pēdējais gads 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Sākotnējā budžetā visām iestādēm tika noteiktas saistību apropriācijas EUR 1 50  898 miljonu apmērā, kas bija palielinājums par 1,7 % salīdzinājumā ar galīgo budžetu 2012. gadam. Salīdzinājumā ar Komisijas budžeta projektu šis apmērs bija par EUR 160 miljoniem mazāks, radot rezervi EUR 2,45 miljardu apmērā, kas ir mazāka par daudzgadu finanšu shēmā noteikto maksimālo līmeni.

Maksājumu apropriācijas tika galīgi noteiktas EUR 1 32  837 miljonu apmērā pēc tam, kad budžeta projektā 2013. gadam tika veikts samazinājums par EUR 4,96 miljardiem. Tas nozīmēja samazinājumu 2,2 % apmērā salīdzinājumā ar galīgo budžetu 2012. gadam. Sākotnējais maksājumu apropriāciju līmenis 2013. gadā atbilda 0,99 % no ES NKI, veidojot rezervi EUR 11,24 miljardu apmērā, kas ir mazāka par finanšu shēmā noteikto maksimālo līmeni.

Galīgā budžeta apropriācijas un attiecīgi noteiktie politikas mērķi tika pilnībā īstenoti attiecībā uz saistībām (99,7 % apmērā, izņemot nemobilizētās rezerves). Visievērojamākā korekcija, veicot budžeta grozījumus attiecīgā gada laikā, bija saistīta ar summām Horvātijas pievienošanās atbalstam (EUR 655 miljoni), Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu (EUR 415 miljoni), kas sava rakstura dēļ ir neparedzami izdevumi, un papildu saistībām atbilstīgi 1.b izdevumu kategorijai Francijai, Itālijai un Spānijai (EUR 150 miljoni), kas veidojās, Eiropadomei vienojoties palielināt piešķīrumu no struktūrfondiem. No kopējās izpildes summas, kas bija EUR 1 51  080 miljoni, netika izmantoti EUR 1  011 miljoni. Pēc pārnešanas uz 2014. gadu summa, kas ir EUR 833 miljoni, tiks anulēta. Tomēr lielākās summas ir saistītas ar neizmantotām rezervēm: EUR 464 miljoniem Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam, EUR 64 miljoniem atbalsta rezervei ārkārtas gadījumiem un EUR 43 miljoniem no rezervēm starptautiskiem zivsaimniecības nolīgumiem.

Kopējais palielinājums sākotnēji budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām, kas tika noteikts, veicot budžeta grozījumus, bija EUR 11,6 miljardi. Ņemot vērā lielo spiedienu, ko rada maksājumu pieprasījumi un nesamaksātie pieprasījumi par 2012. gadu, budžeta iestāde pieņēma palielinājumu EUR 11,2 miljardu apmērā saistībā ar maksājumu apropriācijām divos posmos (izmantojot budžeta grozījumu Nr. 2/2013 un Nr. 8/2013). Tādējādi maksājumu apropriāciju līmenis tika palielināts un sasniedza finanšu shēmā noteikto maksimālo līmeni, palīdzot samazināt nenokārtoto saistību (RAL) palielināšanos.

RAL

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda maksājumu vajadzības tika segtas, izmantojot jaunas apropriācijas EUR 15 miljonu apmērā budžeta grozījumā Nr. 5/2013 un atkārtoti piešķirot EUR 250 miljonus budžeta grozījumā Nr. 9/2013 no vienām un tām pašām budžeta pozīcijām, kuras Komisija ierosināja saistībā ar vispārējo pārvedumu (Global Transfer). Atlikusī maksājumu summa EUR 150 miljoni tika iegrāmatota 2014. gada budžetā.

Global Transfer

Kopējā galīgā budžeta izpilde saistībā ar maksājumu apropriācijām bija EUR 1 42  883 miljoni jeb 98,9 %. Tas par EUR 8 miljardiem pārsniedza izpildi 2012. gadā, bet arī par EUR 7 miljardiem pārsniedza finanšu shēmā noteikto maksimālo līmeni 2014. gadam. Tomēr nesamaksāto maksājumu pieprasījumu apjoms gada beigās turpināja palielināties un bija EUR 26,2 miljardi. Tad, kad tiks ņemta vērā maksājumu apropriāciju pārnešana uz 2014. gadu, kopsumma EUR 238 miljoni tiks anulēti.

Vairāk nekā puse no anulētajām Komisijas apropriācijām rodas, noraidot Padomes atteikumu nodot apropriācijas saistībā ar algu korekcijām. No maksājumu apropriācijām, kas tika pārnestas no 2012. gada, tika anulēti EUR 97 miljoni.

Sīkāku analīzi par budžeta korekcijām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skatīt Komisijas ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību 2013. gadā, t. i., ziņojuma A daļu “Pārskats par budžeta līmeni”, un B daļu, kur tiek aplūkota katra izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

2.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

2.1.   KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Pozīcija | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta | |
| 1. | Pašu resursi | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |
| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās | 1  278 | 1  278 | 1  206 | 5 | 1  211 | 1  194 | 5 | 1  199 | 93,83 % | 12 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 54 | 54 | 604 | 29 | 632 | 587 | 24 | 611 | 1  133,46 % | 21 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām | 60 | 60 | 3  601 | 525 | 4  126 | 3  500 | 398 | 3  898 | 6  496,27 % | 228 |
| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 1  642 | 2  631 | 10  774 | 13  406 | 634 | 2  338 | 2  973 | 181,05 % | 10  433 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 4 | 4 | 35 | 222 | 257 | 2 | 0 | 2 | 49,77 % | 255 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | 30 | 25 | 9 | 34 | 22 | 2 | 24 | 79,42 % | 10 |
| Kopā | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(miljonos EUR)

Pozīcija

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

1.

Pašu resursi

1 31  288

1 40  326

1 40  102

45

1 40  147

1 40  097

3

1 40  100

99,84 %

47

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

1  057

698

0

698

698

0

698

65,99 %

0

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās

1  278

1  278

1  206

5

1  211

1  194

5

1  199

93,83 %

12

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

54

54

604

29

632

587

24

611

1  133,46 %

21

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām

60

60

3  601

525

4  126

3  500

398

3  898

6  496,27 %

228

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

1  642

2  631

10  774

13  406

634

2  338

2  973

181,05 %

10  433

8.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

4

4

35

222

257

2

0

2

49,77 %

255

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

25

9

34

22

2

24

79,42 %

10

Kopā

Kopā

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

Sīkāka informācija par 1. izdevumu kategoriju: pašu resursi

Sīkāka informācija par 1. izdevumu kategoriju: pašu resursi

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta | |
| 11. | Cukura nodevas | 123 | (35) | 202 | 0 | 202 | 202 | 0 | 202 | (582,66) % | 0 |
| 12. | Muitas nodokļi | 18  632 | 14  857 | 15  166 | 45 | 15  211 | 15  161 | 3 | 15  164 | 102,06 % | 47 |
| 13. | PVN | 15  030 | 14  680 | 14  542 | 0 | 14  542 | 14  542 | 0 | 14  542 | 99,06 % | 0 |
| 14. | NKI | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 99,29 % | 0 |
| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcijas | 0 | 0 | 166 | 0 | 166 | 166 | 0 | 166 | 0,00 % | 0 |
| 16. | NL un SE NKI iemaksu samazinājums | 0 | 0 | (6) | 0 | (6) | (6) | 0 | (6) | 0,00 % | 0 |
| Kopā | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

11.

Cukura nodevas

123

(35)

202

0

202

202

0

202

(582,66) %

0

12.

Muitas nodokļi

18  632

14  857

15  166

45

15  211

15  161

3

15  164

102,06 %

47

13.

PVN

15  030

14  680

14  542

0

14  542

14  542

0

14  542

99,06 %

0

14.

NKI

97  503

1 10  823

1 10  032

0

1 10  032

1 10  032

0

1 10  032

99,29 %

0

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcijas

0

0

166

0

166

166

0

166

0,00 %

0

16.

NL un SE NKI iemaksu samazinājums

0

0

(6)

0

(6)

(6)

0

(6)

0,00 %

0

Kopā

Kopā

1 31  288

1 31  288

1 40  326

1 40  326

1 40  102

1 40  102

45

45

1 40  147

1 40  147

1 40  097

1 40  097

3

3

1 40  100

1 40  100

99,84 %

99,84 %

47

47

Sīkāka informācija par 3. izdevumu kategoriju: pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Sīkāka informācija par 3. izdevumu kategoriju: pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta | |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada | 0 | 1  057 | 1  054 | 0 | 1  054 | 1  054 | 0 | 1  054 | 99,65 % | 0 |
| 31. | PVN atlikumi | 0 | 0 | (522) | 0 | (522) | (522) | 0 | (522) | 0,00 % | 0 |
| 32. | NKI atlikumi | 0 | 0 | 162 | 0 | 162 | 162 | 0 | 162 | 0,00 % | 0 |
| 34. | Korekcija par nelīdzdalību JHAP | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 |
| 35. | AK labojums – korekcijas | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 4 | 0,00 % | 0 |
| Kopā | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0

1  057

1  054

0

1  054

1  054

0

1  054

99,65 %

0

31.

PVN atlikumi

0

0

(522)

0

(522)

(522)

0

(522)

0,00 %

0

32.

NKI atlikumi

0

0

162

0

162

162

0

162

0,00 %

0

34.

Korekcija par nelīdzdalību JHAP

0

0

0

0

0

0

0

0

0,00 %

0

35.

AK labojums – korekcijas

0

0

4

0

4

4

0

4

0,00 %

0

Kopā

Kopā

0

0

1  057

1  057

698

698

0

0

698

698

698

698

0

0

698

698

65,99 %

65,99 %

0

0

2.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem. Tas noteikts Līguma 311. pantā, saskaņā ar kuru: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem”. Lielāko daļu no budžeta izdevumiem finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi veido tikai nelielu daļu kopējā finansējumā.

Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās:

| 1) | tradicionālie pašu resursi, kurus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/– 13 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi, kurus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos iekasē ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/– 13 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 2) | pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN); tos piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN); tos piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 3) | resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI); tos izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/– 75 % no pašu resursu ieņēmumiem |
| --- | --- |

3)

resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI); tos izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/– 75 % no pašu resursu ieņēmumiem

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (31) (2007. gada ORD).

31

ORD

2.1.2.   
  Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi – visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas; |
| --- | --- |

—

parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas;

| — | atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana),

| — | daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam), |
| --- | --- |

—

daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam),

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts norādītā struktūrā vēlākais pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

2.1.3.   
  Resursi, kuru pamatā ir PVN un NKI

Resursi, kuru pamatā ir PVN un NKI

Pašu resursi, kuru pamatā ir PVN, veidojas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme bija nemainīga un šāda: Austrijai 0,225 %, Vācijai 0,15 % un Nīderlandei un Zviedrijai 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no NKI.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti tādu ieņēmumu papildināšanai jebkurā noteiktā gadā, kuri nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI. Resursus, kuru pamatā ir PVN un NKI, nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Faktiskie rādītāji par PVN un NKI bāzi ir pieejami gadu pēc attiecīgā budžeta gada beigām. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz tā gada pirmajai decembra darbdienai, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar vai nu PVN un NKI atlikumiem, vai arī atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.1.4.   
  AK korekcija

AK korekcija

Šis mehānisms samazina AK pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

2.1.5.   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem Nīderlandei un Zviedrijai tiek samazināta uz NKI bāzētā gada iemaksa 2007.–2013. gada periodā. Tādējādi atbilstīgi kompensācijas mehānismam bruto samazinājums gada iemaksai uz NKI bāzes Nīderlandei ir EUR 605 miljoni un Zviedrijai EUR 150 miljoni 2004. gada cenās.

3.   ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

3.1.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN IZMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Pieņemtās apropriācijas | Pārmaiņas (pārvedumi un AB) | Pārnestās | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās | Pieņemtās apropriācijas | Pārmaiņas (pārvedumi un AB) | Pārnestās | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 70  630 | 620 | 28 | 3  777 | 3  805 | 75  054 | 59  085 | 10  037 | 157 | 4  250 | 4  407 | 73  528 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 60  149 | (4) | 2 | 2  393 | 2  395 | 62  540 | 57  484 | 552 | 36 | 2  332 | 2  368 | 60  404 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 2  106 | 507 | 0 | 233 | 233 | 2  846 | 1  515 | 450 | 9 | 224 | 232 | 2  197 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 9  583 | (4) | 2 | 433 | 435 | 10  015 | 6  323 | 500 | 30 | 346 | 377 | 7  200 |
| 5. | Administrācija | 8  431 | 0 | 0 | 851 | 851 | 9  281 | 8  430 | (1) | 767 | 859 | 1  627 | 10  056 |
| 6. | Kompensācijas | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 |
| Kopā | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(miljonos EUR)

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Pieņemtās apropriācijas

Pārmaiņas (pārvedumi un AB)

Pārnestās

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

Pieņemtās apropriācijas

Pārmaiņas (pārvedumi un AB)

Pārnestās

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

70  630

620

28

3  777

3  805

75  054

59  085

10  037

157

4  250

4  407

73  528

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

60  149

(4)

2

2  393

2  395

62  540

57  484

552

36

2  332

2  368

60  404

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2  106

507

0

233

233

2  846

1  515

450

9

224

232

2  197

4.

ES – globālo procesu dalībniece

9  583

(4)

2

433

435

10  015

6  323

500

30

346

377

7  200

5.

Administrācija

8  431

0

0

851

851

9  281

8  430

(1)

767

859

1  627

10  056

6.

Kompensācijas

0

75

0

0

0

75

0

75

0

0

0

75

Kopā

Kopā

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Atļautās saistību apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No gada budžeta apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 75  054 | 70  585 | 28 | 2  069 | 72  682 | 96,84 % | 1  708 | 169 | 1  877 | 2,50 % | 495 | 0 | 0 | 495 | 0,66 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 62  540 | 60  080 | 2 | 1  381 | 61  463 | 98,28 % | 1  012 | 1 | 1  013 | 1,62 % | 64 | 0 | 0 | 64 | 0,10 % |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 2  846 | 2  606 | 0 | 171 | 2  777 | 97,59 % | 62 | 2 | 64 | 2,26 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,15 % |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 10  015 | 9  500 | 2 | 291 | 9  793 | 97,78 % | 142 | 6 | 149 | 1,48 % | 74 | 0 | 0 | 74 | 0,73 % |
| 5. | Administrācija | 9  281 | 8  234 | 0 | 636 | 870 | 95,57 % | 215 | 0 | 215 | 2,32 % | 196 | 0 | 0 | 196 | 2,11 % |
| 6. | Kompensācijas | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(miljonos EUR)

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Atļautās saistību apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No gada budžeta apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

75  054

70  585

28

2  069

72  682

96,84 %

1  708

169

1  877

2,50 %

495

0

0

495

0,66 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

62  540

60  080

2

1  381

61  463

98,28 %

1  012

1

1  013

1,62 %

64

0

0

64

0,10 %

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2  846

2  606

0

171

2  777

97,59 %

62

2

64

2,26 %

4

0

0

4

0,15 %

4.

ES – globālo procesu dalībniece

10  015

9  500

2

291

9  793

97,78 %

142

6

149

1,48 %

74

0

0

74

0,73 %

5.

Administrācija

9  281

8  234

0

636

870

95,57 %

215

0

215

2,32 %

196

0

0

196

2,11 %

6.

Kompensācijas

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Maksājums Atļautās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada aproprācijām | No pārnestām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumi | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No gada aproprācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 =
  15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 73  528 | 68  804 | 138 | 2  296 | 71  238 | 96,89 % | 135 | 165 | 1  954 | 2  254 | 3,06 % | 18 | 18 | 0 | 37 | 0,05 % |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 60  404 | 57  980 | 32 | 1  512 | 59  524 | 98,54 % | 34 | 2 | 820 | 856 | 1,42 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 2  197 | 1  703 | 8 | 173 | 1  883 | 85,71 % | 9 | 251 | 51 | 311 | 14,15 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,15 % |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 7  200 | 6  786 | 26 | 243 | 7  055 | 97,99 % | 34 | 1 | 103 | 138 | 1,92 % | 2 | 5 | 0 | 7 | 0,09 % |
| 5. | Administrācija | 10  056 | 7  534 | 699 | 460 | 8  693 | 86,44 % | 699 | 0 | 399 | 1  098 | 10,92 % | 196 | 68 | 0 | 265 | 2,63 % |
| 6. | Kompensācijas | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Kopā | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(miljonos EUR)

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Maksājums Atļautās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada aproprācijām

No pārnestām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumi

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No gada aproprācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 =

15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

73  528

68  804

138

2  296

71  238

96,89 %

135

165

1  954

2  254

3,06 %

18

18

0

37

0,05 %

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

60  404

57  980

32

1  512

59  524

98,54 %

34

2

820

856

1,42 %

20

4

0

24

0,04 %

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2  197

1  703

8

173

1  883

85,71 %

9

251

51

311

14,15 %

2

1

0

3

0,15 %

4.

ES – globālo procesu dalībniece

7  200

6  786

26

243

7  055

97,99 %

34

1

103

138

1,92 %

2

5

0

7

0,09 %

5.

Administrācija

10  056

7  534

699

460

8  693

86,44 %

699

0

399

1  098

10,92 %

196

68

0

265

2,63 %

6.

Kompensācijas

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.4.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības | Saistības gada laikā | |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 1 66  271 | (1  019) | (63  822) | 1 01  430 | 72  682 | (7  416) | (3) | 65  263 | 1 66  693 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 26  886 | (396) | (13  444) | 13  045 | 61  463 | (46  080) | 0 | 15  383 | 28  428 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 2  316 | (133) | (628) | 1  555 | 2  777 | (1  255) | 0 | 1  522 | 3  077 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 21  429 | (852) | (5  002) | 15  575 | 9  793 | (2  053) | (2) | 7  738 | 23  313 |
| 5. | Administrācija | 909 | (191) | (715) | 3 | 8  870 | (7  978) | 4 | 896 | 899 |
| 6. | Kompensācijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 75 | (75) | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 2 22  410 |

(miljonos EUR)

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības gada laikā

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

1.

Ilgtspējīga izaugsme

1 66  271

(1  019)

(63  822)

1 01  430

72  682

(7  416)

(3)

65  263

1 66  693

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

26  886

(396)

(13  444)

13  045

61  463

(46  080)

0

15  383

28  428

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2  316

(133)

(628)

1  555

2  777

(1  255)

0

1  522

3  077

4.

ES – globālo procesu dalībniece

21  429

(852)

(5  002)

15  575

9  793

(2  053)

(2)

7  738

23  313

5.

Administrācija

909

(191)

(715)

3

8  870

(7  978)

4

896

899

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

75

(75)

0

0

0

Kopā

Kopā

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

2 22  410

2 22  410

3.5.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS, PA FINANŠU SHĒMAS IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme | 4  097 | 337 | 859 | 3  760 | 12  112 | 28  399 | 51  867 | 65  263 | 1 66  693 |
| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība | 479 | 46 | 95 | 139 | 219 | 2  571 | 9  496 | 15  383 | 28  428 |
| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums | 6 | 16 | 50 | 144 | 214 | 398 | 728 | 1  522 | 3  077 |
| 4. | ES – globālo procesu dalībniece | 956 | 415 | 823 | 1  237 | 2  375 | 3  845 | 5  923 | 7  738 | 23  313 |
| 5. | Administrācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 139 | 759 | 899 |
| Kopā | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(miljonos EUR)

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

4  097

337

859

3  760

12  112

28  399

51  867

65  263

1 66  693

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

479

46

95

139

219

2  571

9  496

15  383

28  428

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

6

16

50

144

214

398

728

1  522

3  077

4.

ES – globālo procesu dalībniece

956

415

823

1  237

2  375

3  845

5  923

7  738

23  313

5.

Administrācija

0

0

0

0

0

1

139

759

899

Kopā

Kopā

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

3.6.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Politikas joma | Pieņemtās apropriācijas | Grozījumi (Pārnesumi/AB) | Pārnestās | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās | Pieņemtās apropriācijas | Grozījumi (Pārnesumi/AB) | Pārnestās | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildus | Kopā atļautās |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 556 | (60) | 0 | 31 | 31 | 527 | 428 | (52) | 6 | 29 | 35 | 411 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1  154 | (16) | 0 | 131 | 131 | 1  269 | 1  162 | 214 | 19 | 192 | 211 | 1  587 |
| 03 | Konkurence | 92 | 1 | 0 | 6 | 6 | 99 | 92 | 1 | 8 | 6 | 13 | 107 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 12  004 | 276 | 24 | 518 | 542 | 12  823 | 10  429 | 3  303 | 38 | 517 | 555 | 14  286 |
| 05 | Lauksaimniecība unlauku attīstība | 58  852 | (33) | 2 | 2  406 | 2  407 | 61  226 | 56  344 | 512 | 27 | 2  351 | 2  378 | 59  234 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  741 | 0 | 0 | 102 | 102 | 1  843 | 984 | 18 | 6 | 112 | 118 | 1  120 |
| 07 | Vide un klimats | 498 | (1) | 0 | 21 | 21 | 518 | 391 | 9 | 18 | 19 | 37 | 438 |
| 08 | Pētniecība | 6  878 | (4) | 0 | 1  256 | 1  256 | 8  130 | 4  808 | 174 | 26 | 1  548 | 1  573 | 6  556 |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  805 | 6 | | 320 | 321 | 2  131 | 1  389 | 167 | 14 | 454 | 468 | 2  024 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 424 | 0 | 0 | 576 | 576 | 1  000 | 411 | 8 | 48 | 491 | 539 | 959 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  024 | 15 | 0 | 4 | 4 | 1  043 | 794 | 30 | 3 | 4 | 7 | 831 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 106 | 0 | 0 | 16 | 16 | 123 | 103 | 2 | 6 | 17 | 22 | 127 |
| 13 | Reģionālā politika | 43  389 | 780 | 3 | 292 | 295 | 44  464 | 37  434 | 6  222 | 12 | 292 | 304 | 43  960 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 145 | 1 | 0 | 6 | 6 | 151 | 112 | 16 | 7 | 5 | 12 | 140 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  813 | 15 | 0 | 604 | 604 | 3  433 | 2  373 | 254 | 13 | 661 | 674 | 3  301 |
| 16 | Komunikācija | 266 | 1 | 0 | 8 | 8 | 275 | 253 | (2) | 14 | 8 | 23 | 273 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 634 | (14) | 0 | 28 | 28 | 648 | 593 | (5) | 11 | 23 | 34 | 622 |
| 18 | Iekšlietas | 1  296 | 60 | 0 | 88 | 88 | 1  444 | 799 | 174 | 5 | 75 | 80 | 1  053 |
| 19 | Ārējās attiecības | 5  001 | (125) | 0 | 212 | 212 | 5  088 | 3  089 | 118 | 13 | 134 | 147 | 3  354 |
| 20 | Tirdzniecība | 107 | 0 | | 3 | 4 | 111 | 102 | 2 | 4 | 3 | 7 | 112 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1  572 | 1 | 2 | 127 | 129 | 1  701 | 1  207 | 23 | 11 | 136 | 147 | 1  377 |
| 22 | Paplašināšanās | 1  062 | 54 | 0 | 35 | 35 | 1  152 | 832 | 76 | 8 | 17 | 25 | 933 |
| 23 | Humānā palīdzība | 917 | 411 | 0 | 32 | 32 | 1  360 | 829 | 410 | 7 | 32 | 39 | 1  278 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 79 | 0 | 0 | | | 79 | 73 | 0 | 10 | | 10 | 83 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 193 | 0 | 0 | 11 | 11 | 205 | 194 | 0 | 16 | 11 | 27 | 221 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  030 | (2) | 0 | 156 | 156 | 1  184 | 1  013 | 14 | 133 | 158 | 290 | 1  318 |
| 27 | Budžets | 67 | 63 | 0 | 7 | 7 | 138 | 67 | 63 | 8 | 7 | 16 | 146 |
| 28 | Revīzija | 12 | 0 | 0 | 1 | 1 | 13 | 12 | 0 | 1 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 134 | (1) | 0 | 11 | 11 | 144 | 115 | 7 | 6 | 19 | 24 | 147 |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 |
| 31 | Valodu dienesti | 397 | 0 | 0 | 86 | 86 | 482 | 397 | 0 | 24 | 86 | 109 | 506 |
| 32 | Enerģētika | 738 | 1 | 0 | 80 | 80 | 818 | 814 | (70) | 6 | 88 | 93 | 838 |
| 33 | Tieslietas | 218 | 1 | 0 | 16 | 16 | 235 | 184 | 4 | 4 | 15 | 19 | 208 |
| 40 | Rezerves | 764 | (236) | 0 | 0 | 0 | 528 | 80 | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Citas iestādes | 3  527 | 0 | 0 | 496 | 496 | 4  023 | 3  527 | 0 | 468 | 502 | 970 | 4  497 |
| Kopā | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(miljonos EUR)

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Politikas joma

Pieņemtās apropriācijas

Grozījumi (Pārnesumi/AB)

Pārnestās

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

Pieņemtās apropriācijas

Grozījumi (Pārnesumi/AB)

Pārnestās

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildus

Kopā atļautās

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Ekonomika un finanses

556

(60)

0

31

31

527

428

(52)

6

29

35

411

02

Uzņēmējdarbība

1  154

(16)

0

131

131

1  269

1  162

214

19

192

211

1  587

03

Konkurence

92

1

0

6

6

99

92

1

8

6

13

107

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

12  004

276

24

518

542

12  823

10  429

3  303

38

517

555

14  286

05

Lauksaimniecība unlauku attīstība

58  852

(33)

2

2  406

2  407

61  226

56  344

512

27

2  351

2  378

59  234

06

Mobilitāte un transports

1  741

0

0

102

102

1  843

984

18

6

112

118

1  120

07

Vide un klimats

498

(1)

0

21

21

518

391

9

18

19

37

438

08

Pētniecība

6  878

(4)

0

1  256

1  256

8  130

4  808

174

26

1  548

1  573

6  556

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  805

6

320

321

2  131

1  389

167

14

454

468

2  024

10

Tiešā pētniecība

424

0

0

576

576

1  000

411

8

48

491

539

959

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  024

15

0

4

4

1  043

794

30

3

4

7

831

12

Iekšējais tirgus

106

0

0

16

16

123

103

2

6

17

22

127

13

Reģionālā politika

43  389

780

3

292

295

44  464

37  434

6  222

12

292

304

43  960

14

Nodokļu politika un muitas savienība

145

1

0

6

6

151

112

16

7

5

12

140

15

Izglītība un kultūra

2  813

15

0

604

604

3  433

2  373

254

13

661

674

3  301

16

Komunikācija

266

1

0

8

8

275

253

(2)

14

8

23

273

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

634

(14)

0

28

28

648

593

(5)

11

23

34

622

18

Iekšlietas

1  296

60

0

88

88

1  444

799

174

5

75

80

1  053

19

Ārējās attiecības

5  001

(125)

0

212

212

5  088

3  089

118

13

134

147

3  354

20

Tirdzniecība

107

0

3

4

111

102

2

4

3

7

112

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1  572

1

2

127

129

1  701

1  207

23

11

136

147

1  377

22

Paplašināšanās

1  062

54

0

35

35

1  152

832

76

8

17

25

933

23

Humānā palīdzība

917

411

0

32

32

1  360

829

410

7

32

39

1  278

24

Krāpšanas apkarošana

79

0

0

79

73

0

10

10

83

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

193

0

0

11

11

205

194

0

16

11

27

221

26

Komisijas administrācija

1  030

(2)

0

156

156

1  184

1  013

14

133

158

290

1  318

27

Budžets

67

63

0

7

7

138

67

63

8

7

16

146

28

Revīzija

12

0

0

1

1

13

12

0

1

1

1

13

29

Statistika

134

(1)

0

11

11

144

115

7

6

19

24

147

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1  399

0

0

1

1

1  401

1  399

0

0

1

1

1  401

31

Valodu dienesti

397

0

0

86

86

482

397

0

24

86

109

506

32

Enerģētika

738

1

0

80

80

818

814

(70)

6

88

93

838

33

Tieslietas

218

1

0

16

16

235

184

4

4

15

19

208

40

Rezerves

764

(236)

0

0

0

528

80

(80)

0

0

0

0

90

Citas iestādes

3  527

0

0

496

496

4  023

3  527

0

468

502

970

4  497

Kopā

Kopā

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.7.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Atļautās
  saistību apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No gada budžeta apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 527 | 488 | 0 | 29 | 517 | 98,09 % | 2 | 0 | 2 | 0,44 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,47 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1  269 | 1  135 | 0 | 105 | 1  241 | 97,77 % | 26 | 0 | 26 | 2,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 03 | Konkurence | 99 | 91 | 0 | 3 | 94 | 94,88 % | 3 | 0 | 3 | 2,62 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,50 % |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 12  823 | 12  097 | 24 | 10 | 12  131 | 94,61 % | 509 | 168 | 677 | 5,28 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 0,11 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 61  226 | 58  797 | 2 | 1  368 | 60  167 | 98,27 % | 1  038 | 0 | 1  038 | 1,69 % | 21 | 0 | 0 | 21 | 0,03 % |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  843 | 1  734 | 0 | 73 | 1  807 | 98,03 % | 30 | 0 | 30 | 1,61 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,36 % |
| 07 | Vide un klimats | 518 | 495 | 0 | 11 | 506 | 97,67 % | 10 | 0 | 10 | 1,88 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,45 % |
| 08 | Pētniecība | 8  130 | 6  874 | 0 | 1  041 | 7  915 | 97,35 % | 215 | 0 | 215 | 2,64 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,01 % |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 2  131 | 1  810 | 0 | 276 | 2  085 | 97,84 % | 45 | 0 | 45 | 2,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,06 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 1  000 | 424 | 0 | 94 | 518 | 51,79 % | 482 | 0 | 482 | 48,21 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  043 | 995 | 0 | 1 | 997 | 95,55 % | 2 | 0 | 2 | 0,20 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 4,25 % |
| 12 | Iekšējais tirgus | 123 | 104 | 0 | 13 | 117 | 95,22 % | 4 | 0 | 4 | 3,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,69 % |
| 13 | Reģionālā politika | 44  464 | 44  162 | 3 | 5 | 44  170 | 99,34 % | 287 | 0 | 287 | 0,65 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,02 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 151 | 144 | 0 | 3 | 147 | 97,21 % | 3 | 0 | 3 | 1,81 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,97 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 3  433 | 2  826 | 0 | 477 | 3  303 | 96,20 % | 127 | 0 | 127 | 3,71 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 16 | Komunikācija | 275 | 264 | 0 | 5 | 269 | 98,10 % | 3 | 0 | 3 | 1,08 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,82 % |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 648 | 614 | 0 | 20 | 635 | 97,88 % | 8 | 1 | 9 | 1,35 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,77 % |
| 18 | Iekšlietas | 1  444 | 1  352 | 0 | 68 | 1  420 | 98,31 % | 20 | 2 | 22 | 1,50 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,19 % |
| 19 | Ārējās attiecības | 5  088 | 4  869 | 0 | 153 | 5  023 | 98,71 % | 58 | 5 | 64 | 1,25 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,04 % |
| 20 | Tirdzniecība | 111 | 105 | 0 | 2 | 108 | 96,66 % | 2 | 0 | 2 | 1,40 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,94 % |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1  701 | 1  564 | 2 | 99 | 1  664 | 97,82 % | 28 | 1 | 29 | 1,71 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,46 % |
| 22 | Paplašināšanās | 1  152 | 1  115 | 0 | 31 | 1  147 | 99,53 % | 4 | 0 | 4 | 0,35 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,13 % |
| 23 | Humānā palīdzība | 1  360 | 1  326 | 0 | 12 | 1  339 | 98,42 % | 20 | 0 | 20 | 1,46 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,11 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 79 | 79 | 0 | 0 | 79 | 99,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,15 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 205 | 188 | 0 | 6 | 194 | 94,96 % | 5 | 0 | 5 | 2,45 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,59 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  184 | 1  028 | 0 | 91 | 1  119 | 94,50 % | 64 | 0 | 65 | 5,46 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 27 | Budžets | 138 | 129 | 0 | 4 | 134 | 96,82 % | 3 | 0 | 3 | 2,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,95 % |
| 28 | Revīzija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 93,31 % | 0 | 0 | 1 | 4,03 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,66 % |
| 29 | Statistika | 144 | 126 | 0 | 8 | 134 | 93,14 % | 3 | 0 | 3 | 2,37 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,49 % |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Valodu dienesti | 482 | 387 | 0 | 48 | 435 | 90,08 % | 38 | 0 | 38 | 7,84 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 2,08 % |
| 32 | Enerģētika | 818 | 734 | 0 | 48 | 782 | 95,66 % | 31 | 0 | 31 | 3,82 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,52 % |
| 33 | Tieslietas | 235 | 216 | 0 | 8 | 225 | 95,71 % | 8 | 0 | 8 | 3,23 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,06 % |
| 40 | Rezerves | 528 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 528 | 0 | 0 | 528 | 100,00 % |
| 90 | Citas iestādes | 4  023 | 3  396 | 0 | 434 | 3  830 | 95,21 % | 62 | 0 | 62 | 1,53 % | 131 | 0 | 0 | 131 | 3,26 % |
| Kopā | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Atļautās

saistību apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No gada budžeta apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomika un finanses

527

488

0

29

517

98,09 %

2

0

2

0,44 %

8

0

0

8

1,47 %

02

Uzņēmējdarbība

1  269

1  135

0

105

1  241

97,77 %

26

0

26

2,03 %

2

0

0

2

0,19 %

03

Konkurence

99

91

0

3

94

94,88 %

3

0

3

2,62 %

2

0

0

2

2,50 %

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

12  823

12  097

24

10

12  131

94,61 %

509

168

677

5,28 %

14

0

0

14

0,11 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

61  226

58  797

2

1  368

60  167

98,27 %

1  038

0

1  038

1,69 %

21

0

0

21

0,03 %

06

Mobilitāte un transports

1  843

1  734

0

73

1  807

98,03 %

30

0

30

1,61 %

7

0

0

7

0,36 %

07

Vide un klimats

518

495

0

11

506

97,67 %

10

0

10

1,88 %

2

0

0

2

0,45 %

08

Pētniecība

8  130

6  874

0

1  041

7  915

97,35 %

215

0

215

2,64 %

0

0

0

0

0,01 %

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

2  131

1  810

0

276

2  085

97,84 %

45

0

45

2,10 %

1

0

0

1

0,06 %

10

Tiešā pētniecība

1  000

424

0

94

518

51,79 %

482

0

482

48,21 %

0

0

0

0

0,00 %

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  043

995

0

1

997

95,55 %

2

0

2

0,20 %

44

0

0

44

4,25 %

12

Iekšējais tirgus

123

104

0

13

117

95,22 %

4

0

4

3,10 %

2

0

0

2

1,69 %

13

Reģionālā politika

44  464

44  162

3

5

44  170

99,34 %

287

0

287

0,65 %

7

0

0

7

0,02 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

151

144

0

3

147

97,21 %

3

0

3

1,81 %

1

0

0

1

0,97 %

15

Izglītība un kultūra

3  433

2  826

0

477

3  303

96,20 %

127

0

127

3,71 %

3

0

0

3

0,09 %

16

Komunikācija

275

264

0

5

269

98,10 %

3

0

3

1,08 %

2

0

0

2

0,82 %

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

648

614

0

20

635

97,88 %

8

1

9

1,35 %

5

0

0

5

0,77 %

18

Iekšlietas

1  444

1  352

0

68

1  420

98,31 %

20

2

22

1,50 %

3

0

0

3

0,19 %

19

Ārējās attiecības

5  088

4  869

0

153

5  023

98,71 %

58

5

64

1,25 %

2

0

0

2

0,04 %

20

Tirdzniecība

111

105

0

2

108

96,66 %

2

0

2

1,40 %

2

0

0

2

1,94 %

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1  701

1  564

2

99

1  664

97,82 %

28

1

29

1,71 %

8

0

0

8

0,46 %

22

Paplašināšanās

1  152

1  115

0

31

1  147

99,53 %

4

0

4

0,35 %

1

0

0

1

0,13 %

23

Humānā palīdzība

1  360

1  326

0

12

1  339

98,42 %

20

0

20

1,46 %

2

0

0

2

0,11 %

24

Krāpšanas apkarošana

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,04 %

0

0

0

0

0,15 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

205

188

0

6

194

94,96 %

5

0

5

2,45 %

5

0

0

5

2,59 %

26

Komisijas administrācija

1  184

1  028

0

91

1  119

94,50 %

64

0

65

5,46 %

0

0

0

0

0,03 %

27

Budžets

138

129

0

4

134

96,82 %

3

0

3

2,23 %

1

0

0

1

0,95 %

28

Revīzija

13

11

0

0

12

93,31 %

0

0

1

4,03 %

0

0

0

0

2,66 %

29

Statistika

144

126

0

8

134

93,14 %

3

0

3

2,37 %

6

0

0

6

4,49 %

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

1

0

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Valodu dienesti

482

387

0

48

435

90,08 %

38

0

38

7,84 %

10

0

0

10

2,08 %

32

Enerģētika

818

734

0

48

782

95,66 %

31

0

31

3,82 %

4

0

0

4

0,52 %

33

Tieslietas

235

216

0

8

225

95,71 %

8

0

8

3,23 %

2

0

0

2

1,06 %

40

Rezerves

528

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

528

0

0

528

100,00 %

90

Citas iestādes

4  023

3  396

0

434

3  830

95,21 %

62

0

62

1,53 %

131

0

0

131

3,26 %

Kopā

Kopā

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.8.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Atļautās
  maksājumu
  apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 =12+13+14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 411 | 366 | 6 | 26 | 397 | 96,68 % | 8 | 0 | 3 | 11 | 2,60 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,72 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1  587 | 1  359 | 17 | 80 | 1  456 | 91,76 % | 14 | 0 | 111 | 126 | 7,91 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 0,33 % |
| 03 | Konkurence | 107 | 84 | 7 | 2 | 93 | 87,19 % | 7 | 0 | 3 | 10 | 9,61 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,20 % |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 14  286 | 13  672 | 36 | 399 | 14  107 | 98,74 % | 14 | 36 | 117 | 168 | 1,18 % | 9 | 2 | 0 | 11 | 0,08 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 59  234 | 56  815 | 23 | 1  501 | 58  339 | 98,49 % | 21 | 0 | 850 | 871 | 1,47 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  120 | 990 | 5 | 64 | 1  059 | 94,58 % | 6 | 0 | 48 | 54 | 4,86 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,56 % |
| 07 | Vide un klimats | 438 | 377 | 17 | 12 | 406 | 92,71 % | 21 | 0 | 7 | 28 | 6,4 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,89 % |
| 08 | Pētniecība | 6  556 | 4  958 | 23 | 790 | 5  771 | 88,02 % | 24 | 0 | 758 | 782 | 11,9 % | 0 | 3 | 0 | 3 | 0,05 % |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 2  024 | 1  539 | 13 | 273 | 1  826 | 90,21 % | 15 | 0 | 181 | 196 | 9,69 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,10 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 959 | 366 | 41 | 89 | 496 | 51,68 % | 54 | 0 | 402 | 456 | 47,57 % | 0 | 7 | 0 | 7 | 0,75 % |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 831 | 816 | 3 | 1 | 820 | 98,71 % | 3 | 1 | 2 | 7 | 0,87 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,42 % |
| 12 | Iekšējais tirgus | 127 | 97 | 5 | 13 | 116 | 90,79 % | 6 | 0 | 3 | 9 | 7,08 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,13 % |
| 13 | Reģionālā politika | 43  960 | 43  262 | 10 | 222 | 43  494 | 98,94 % | 12 | 380 | 70 | 461 | 1,05 % | 2 | 2 | 0 | 4 | 0,01 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 140 | 120 | 7 | 3 | 129 | 92,07 % | 7 | 0 | 3 | 9 | 6,71 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 1,22 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 3  301 | 2  614 | 12 | 426 | 3  052 | 92,45 % | 11 | 0 | 235 | 247 | 7,47 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,08 % |
| 16 | Komunikācija | 273 | 234 | 14 | 5 | 252 | 92,32 % | 14 | 0 | 4 | 17 | 6,34 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 1,34 % |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 622 | 574 | 10 | 15 | 599 | 96,32 % | 12 | 0 | 8 | 19 | 3,09 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,59 % |
| 18 | Iekšlietas | 1  053 | 966 | 5 | 64 | 1  035 | 98,33 % | 4 | 0 | 11 | 15 | 1,41 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,26 % |
| 19 | Ārējās attiecības | 3  354 | 3  189 | 11 | 94 | 3  295 | 98,23 % | 17 | 0 | 39 | 56 | 1,68 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 20 | Tirdzniecība | 112 | 99 | 4 | 2 | 104 | 93,10 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 4,67 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,23 % |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 1  377 | 1  212 | 9 | 124 | 1  345 | 97,67 % | 11 | 0 | 12 | 24 | 1,71 % | 7 | 2 | 0 | 8 | 0,61 % |
| 22 | Paplašināšanās | 933 | 901 | 6 | 12 | 920 | 98,56 % | 5 | 0 | 5 | 10 | 1,07 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 0,37 % |
| 23 | Humānā palīdzība | 1  278 | 1  230 | 7 | 12 | 1  249 | 97,74 % | 8 | 0 | 20 | 28 | 2,17 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,09 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 83 | 65 | 8 | 0 | 73 | 87,45 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 10,39 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 2,16 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 221 | 175 | 13 | 5 | 193 | 87,38 % | 14 | 0 | 6 | 20 | 9,04 % | 5 | 3 | 0 | 8 | 3,57 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  318 | 894 | 125 | 64 | 1  082 | 82,08 % | 134 | 0 | 94 | 227 | 17,26 % | 1 | 8 | 0 | 9 | 0,67 % |
| 27 | Budžets | 146 | 124 | 8 | 3 | 135 | 91,97 % | 6 | 0 | 4 | 10 | 6,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,29 % |
| 28 | Revīzija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 89,13 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,82 % |
| 29 | Statistika | 147 | 115 | 5 | 7 | 126 | 85,55 % | 6 | 0 | 12 | 18 | 12,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,43 % |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 0 | 0 | 1 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Valodu dienesti | 506 | 371 | 22 | 44 | 436 | 86,22 % | 16 | 0 | 42 | 58 | 11,42 % | 10 | 2 | 0 | 12 | 2,36 % |
| 32 | Enerģētika | 838 | 734 | 5 | 20 | 758 | 90,53 % | 5 | 0 | 68 | 73 | 8,76 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,71 % |
| 33 | Tieslietas | 208 | 183 | 3 | 9 | 195 | 93,62 % | 4 | 0 | 6 | 10 | 4,62 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 1,75 % |
| 40 | Rezerves | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Citas iestādes | 4  497 | 2  975 | 425 | 303 | 3  703 | 82,35 % | 421 | 0 | 199 | 620 | 13,79 % | 131 | 43 | 0 | 174 | 3,86 % |
| Kopā | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Atļautās

maksājumu

apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 =12+13+14

16 = 15/1

01

Ekonomika un finanses

411

366

6

26

397

96,68 %

8

0

3

11

2,60 %

2

1

0

3

0,72 %

02

Uzņēmējdarbība

1  587

1  359

17

80

1  456

91,76 %

14

0

111

126

7,91 %

3

2

0

5

0,33 %

03

Konkurence

107

84

7

2

93

87,19 %

7

0

3

10

9,61 %

2

1

0

3

3,20 %

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

14  286

13  672

36

399

14  107

98,74 %

14

36

117

168

1,18 %

9

2

0

11

0,08 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

59  234

56  815

23

1  501

58  339

98,49 %

21

0

850

871

1,47 %

20

4

0

24

0,04 %

06

Mobilitāte un transports

1  120

990

5

64

1  059

94,58 %

6

0

48

54

4,86 %

5

1

0

6

0,56 %

07

Vide un klimats

438

377

17

12

406

92,71 %

21

0

7

28

6,4 %

3

1

0

4

0,89 %

08

Pētniecība

6  556

4  958

23

790

5  771

88,02 %

24

0

758

782

11,9 %

0

3

0

3

0,05 %

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

2  024

1  539

13

273

1  826

90,21 %

15

0

181

196

9,69 %

1

1

0

2

0,10 %

10

Tiešā pētniecība

959

366

41

89

496

51,68 %

54

0

402

456

47,57 %

0

7

0

7

0,75 %

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

831

816

3

1

820

98,71 %

3

1

2

7

0,87 %

3

1

0

4

0,42 %

12

Iekšējais tirgus

127

97

5

13

116

90,79 %

6

0

3

9

7,08 %

2

1

0

3

2,13 %

13

Reģionālā politika

43  960

43  262

10

222

43  494

98,94 %

12

380

70

461

1,05 %

2

2

0

4

0,01 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

140

120

7

3

129

92,07 %

7

0

3

9

6,71 %

1

0

0

2

1,22 %

15

Izglītība un kultūra

3  301

2  614

12

426

3  052

92,45 %

11

0

235

247

7,47 %

2

1

0

3

0,08 %

16

Komunikācija

273

234

14

5

252

92,32 %

14

0

4

17

6,34 %

3

1

0

4

1,34 %

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

622

574

10

15

599

96,32 %

12

0

8

19

3,09 %

3

1

0

4

0,59 %

18

Iekšlietas

1  053

966

5

64

1  035

98,33 %

4

0

11

15

1,41 %

2

1

0

3

0,26 %

19

Ārējās attiecības

3  354

3  189

11

94

3  295

98,23 %

17

0

39

56

1,68 %

1

2

0

3

0,09 %

20

Tirdzniecība

112

99

4

2

104

93,10 %

3

0

2

5

4,67 %

2

0

0

2

2,23 %

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1  377

1  212

9

124

1  345

97,67 %

11

0

12

24

1,71 %

7

2

0

8

0,61 %

22

Paplašināšanās

933

901

6

12

920

98,56 %

5

0

5

10

1,07 %

2

2

0

3

0,37 %

23

Humānā palīdzība

1  278

1  230

7

12

1  249

97,74 %

8

0

20

28

2,17 %

1

0

0

1

0,09 %

24

Krāpšanas apkarošana

83

65

8

0

73

87,45 %

9

0

0

9

10,39 %

0

2

0

2

2,16 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

221

175

13

5

193

87,38 %

14

0

6

20

9,04 %

5

3

0

8

3,57 %

26

Komisijas administrācija

1  318

894

125

64

1  082

82,08 %

134

0

94

227

17,26 %

1

8

0

9

0,67 %

27

Budžets

146

124

8

3

135

91,97 %

6

0

4

10

6,75 %

1

1

0

2

1,29 %

28

Revīzija

13

11

0

0

12

89,13 %

0

0

0

1

8,05 %

0

0

0

0

2,82 %

29

Statistika

147

115

5

7

126

85,55 %

6

0

12

18

12,02 %

2

1

0

4

2,43 %

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

0

0

1

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Valodu dienesti

506

371

22

44

436

86,22 %

16

0

42

58

11,42 %

10

2

0

12

2,36 %

32

Enerģētika

838

734

5

20

758

90,53 %

5

0

68

73

8,76 %

5

1

0

6

0,71 %

33

Tieslietas

208

183

3

9

195

93,62 %

4

0

6

10

4,62 %

2

1

0

4

1,75 %

40

Rezerves

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Citas iestādes

4  497

2  975

425

303

3  703

82,35 %

421

0

199

620

13,79 %

131

43

0

174

3,86 %

Kopā

Kopā

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.9.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | | Saistības gada laikā |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| 01 | Ekonomika un finanses | 623 | (3) | (142) | 478 | 517 | (256) | 0 | 261 | 739 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 2  090 | (20) | (963) | 1  107 | 1  241 | (493) | 0 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurence | 8 | (1) | (7) | 0 | 94 | (86) | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 29  668 | (133) | (13  541) | 15  994 | 12  131 | (566) | 0 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 23  847 | (320) | (12  377) | 11  150 | 60  167 | (45  962) | 0 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 3  317 | (64) | (885) | 2  368 | 1  807 | (174) | 0 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Vide un klimats | 1  002 | (12) | (268) | 723 | 506 | (138) | 0 | 368 | 1  090 |
| 08 | Pētniecība | 10  781 | (92) | (3  109) | 7  579 | 7  915 | (2  661) | (2) | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 2  594 | (31) | (952) | 1  611 | 2  085 | (874) | 0 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 199 | (20) | (121) | 59 | 518 | (375) | 0 | 143 | 202 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 2  290 | (107) | (633) | 1  551 | 997 | (188) | 0 | 809 | 2  360 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 21 | (2) | (16) | 4 | 117 | (100) | 0 | 17 | 21 |
| 13 | Reģionālā politika | 1 12  307 | (811) | (42  832) | 68  664 | 44  170 | (662) | 0 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 93 | (5) | (59) | 29 | 147 | (70) | 0 | 77 | 106 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  194 | (57) | (938) | 1  199 | 3  303 | (2  114) | 0 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Komunikācija | 119 | (10) | (84) | 25 | 269 | (168) | 0 | 101 | 126 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 642 | (62) | (293) | 288 | 635 | (306) | 0 | 328 | 616 |
| 18 | Iekšlietas | 1  677 | (69) | (331) | 1  277 | 1  420 | (704) | 0 | 715 | 1  992 |
| 19 | Ārējās attiecības | 11  342 | (352) | (2  421) | 8  569 | 5  023 | (874) | 0 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Tirdzniecība | 18 | (1) | (11) | 6 | 108 | (93) | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 3  453 | (103) | (905) | 2  444 | 1  664 | (439) | 0 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Paplašināšanās | 3  039 | (58) | (763) | 2  218 | 1  147 | (157) | (1) | 988 | 3  206 |
| 23 | Humānā palīdzība | 831 | (3) | (555) | 273 | 1  339 | (694) | 0 | 645 | 918 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 35 | (3) | (18) | 14 | 79 | (55) | 0 | 25 | 38 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 17 | (3) | (14) | 0 | 194 | (179) | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Komisijas administrācija | 174 | (10) | (153) | 11 | 1  119 | (929) | 0 | 190 | 201 |
| 27 | Budžets | 8 | (1) | (8) | 0 | 134 | (127) | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Revīzija | 1 | 0 | 0 | 0 | 12 | (11) | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 114 | (9) | (48) | 57 | 134 | (78) | 0 | 55 | 113 |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 1  397 | (1  397) | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Valodu dienesti | 24 | (2) | (22) | 0 | 435 | (415) | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Enerģētika | 4  517 | (40) | (639) | 3  838 | 782 | (119) | 0 | 664 | 4  502 |
| 33 | Tieslietas | 179 | (25) | (79) | 75 | 225 | (116) | 0 | 109 | 184 |
| 90 | Citas iestādes | 588 | (163) | (425) | 0 | 3  830 | (3  278) | 5 | 557 | 557 |
| Kopā | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 2 22  410 |

(miljonos EUR)

Politikas joma

Saistības gada laikā

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

01

Ekonomika un finanses

623

(3)

(142)

478

517

(256)

0

261

739

02

Uzņēmējdarbība

2  090

(20)

(963)

1  107

1  241

(493)

0

748

1  855

03

Konkurence

8

(1)

(7)

0

94

(86)

0

8

8

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

29  668

(133)

(13  541)

15  994

12  131

(566)

0

11  565

27  559

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

23  847

(320)

(12  377)

11  150

60  167

(45  962)

0

14  205

25  354

06

Mobilitāte un transports

3  317

(64)

(885)

2  368

1  807

(174)

0

1  633

4  001

07

Vide un klimats

1  002

(12)

(268)

723

506

(138)

0

368

1  090

08

Pētniecība

10  781

(92)

(3  109)

7  579

7  915

(2  661)

(2)

5  252

12  831

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

2  594

(31)

(952)

1  611

2  085

(874)

0

1  211

2  822

10

Tiešā pētniecība

199

(20)

(121)

59

518

(375)

0

143

202

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

2  290

(107)

(633)

1  551

997

(188)

0

809

2  360

12

Iekšējais tirgus

21

(2)

(16)

4

117

(100)

0

17

21

13

Reģionālā politika

1 12  307

(811)

(42  832)

68  664

44  170

(662)

0

43  508

1 12  172

14

Nodokļu politika un muitas savienība

93

(5)

(59)

29

147

(70)

0

77

106

15

Izglītība un kultūra

2  194

(57)

(938)

1  199

3  303

(2  114)

0

1  188

2  387

16

Komunikācija

119

(10)

(84)

25

269

(168)

0

101

126

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

642

(62)

(293)

288

635

(306)

0

328

616

18

Iekšlietas

1  677

(69)

(331)

1  277

1  420

(704)

0

715

1  992

19

Ārējās attiecības

11  342

(352)

(2  421)

8  569

5  023

(874)

0

4  149

12  718

20

Tirdzniecība

18

(1)

(11)

6

108

(93)

0

15

21

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

3  453

(103)

(905)

2  444

1  664

(439)

0

1  225

3  669

22

Paplašināšanās

3  039

(58)

(763)

2  218

1  147

(157)

(1)

988

3  206

23

Humānā palīdzība

831

(3)

(555)

273

1  339

(694)

0

645

918

24

Krāpšanas apkarošana

35

(3)

(18)

14

79

(55)

0

25

38

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

17

(3)

(14)

0

194

(179)

0

15

15

26

Komisijas administrācija

174

(10)

(153)

11

1  119

(929)

0

190

201

27

Budžets

8

(1)

(8)

0

134

(127)

0

7

7

28

Revīzija

1

0

0

0

12

(11)

0

1

1

29

Statistika

114

(9)

(48)

57

134

(78)

0

55

113

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

1  397

(1  397)

0

0

0

31

Valodu dienesti

24

(2)

(22)

0

435

(415)

0

20

20

32

Enerģētika

4  517

(40)

(639)

3  838

782

(119)

0

664

4  502

33

Tieslietas

179

(25)

(79)

75

225

(116)

0

109

184

90

Citas iestādes

588

(163)

(425)

0

3  830

(3  278)

5

557

557

Kopā

Kopā

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

2 22  410

2 22  410

3.10.   NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KUROS TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM

NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KUROS TĀS RADUŠĀS, PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Politikas joma | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses | 32 | 10 | 0 | 0 | 73 | 184 | 180 | 261 | 739 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 4 | 14 | 23 | 55 | 135 | 364 | 513 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurence | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 673 | 57 | 7 | 246 | 924 | 4  862 | 9  225 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 196 | | | 2 | 144 | 2  079 | 8  729 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 21 | 103 | 48 | 211 | 375 | 707 | 903 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Vide un klimats | 8 | 45 | 65 | 105 | 133 | 170 | 197 | 368 | 1  090 |
| 08 | Pētniecība | 102 | 85 | 209 | 397 | 1  003 | 2  069 | 3  714 | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas | 7 | 15 | 30 | 115 | 188 | 394 | 863 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 3 | 1 | 9 | 5 | 5 | 8 | 27 | 143 | 202 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 275 | 1 | 3 | 10 | 44 | 490 | 728 | 809 | 2  360 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 3 | 17 | 21 |
| 13 | Reģionālā politika | 3  583 | 9 | 421 | 1  560 | 7  925 | 19  331 | 35  836 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 0 | 0 | 0 | 0 | | 7 | 22 | 77 | 106 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 1 | 33 | 54 | 81 | 138 | 332 | 560 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Komunikācija | 0 | 0 | | 0 | 1 | 3 | 19 | 101 | 126 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 4 | 1 | 30 | 29 | 52 | 65 | 108 | 328 | 616 |
| 18 | Iekšlietas | 0 | 14 | 41 | 128 | 183 | 340 | 570 | 715 | 1  992 |
| 19 | Ārējās attiecības | 335 | 318 | 573 | 822 | 1  257 | 1  971 | 3  293 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Tirdzniecība | 0 | 0 | | 0 | | 2 | 4 | 15 | 21 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | 92 | 41 | 118 | 227 | 352 | 609 | 1  005 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Paplašināšanās | 137 | 45 | 125 | 172 | 369 | 600 | 770 | 988 | 3  206 |
| 23 | Humānā palīdzība | 1 | 1 | 9 | 14 | 28 | 37 | 182 | 645 | 918 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 | 25 | 38 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Komisijas administrācija | 0 | 0 | 0 | 0 | | | 11 | 190 | 201 |
| 27 | Budžets | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Revīzija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 2 | | | 1 | 6 | 18 | 31 | 55 | 113 |
| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Valodu dienesti | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Enerģētika | 61 | 21 | 62 | 1  095 | 1  576 | 549 | 475 | 664 | 4  502 |
| 33 | Tieslietas | 0 | | 2 | 5 | 7 | 18 | 43 | 109 | 184 |
| 90 | Citas iestādes | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 137 | 420 | 557 |
| Kopā | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(miljonos EUR)

Politikas joma

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

01

Ekonomika un finanses

32

10

0

0

73

184

180

261

739

02

Uzņēmējdarbība

4

14

23

55

135

364

513

748

1  855

03

Konkurence

0

0

0

0

0

0

0

8

8

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

673

57

7

246

924

4  862

9  225

11  565

27  559

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

196

2

144

2  079

8  729

14  205

25  354

06

Mobilitāte un transports

21

103

48

211

375

707

903

1  633

4  001

07

Vide un klimats

8

45

65

105

133

170

197

368

1  090

08

Pētniecība

102

85

209

397

1  003

2  069

3  714

5  252

12  831

09

Komunikāciju tīkli, saturs un tehnoloģijas

7

15

30

115

188

394

863

1  211

2  822

10

Tiešā pētniecība

3

1

9

5

5

8

27

143

202

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

275

1

3

10

44

490

728

809

2  360

12

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

1

3

17

21

13

Reģionālā politika

3  583

9

421

1  560

7  925

19  331

35  836

43  508

1 12  172

14

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

0

0

7

22

77

106

15

Izglītība un kultūra

1

33

54

81

138

332

560

1  188

2  387

16

Komunikācija

0

0

0

1

3

19

101

126

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

4

1

30

29

52

65

108

328

616

18

Iekšlietas

0

14

41

128

183

340

570

715

1  992

19

Ārējās attiecības

335

318

573

822

1  257

1  971

3  293

4  149

12  718

20

Tirdzniecība

0

0

0

2

4

15

21

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

92

41

118

227

352

609

1  005

1  225

3  669

22

Paplašināšanās

137

45

125

172

369

600

770

988

3  206

23

Humānā palīdzība

1

1

9

14

28

37

182

645

918

24

Krāpšanas apkarošana

0

1

1

1

2

3

6

25

38

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

15

15

26

Komisijas administrācija

0

0

0

0

11

190

201

27

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

7

7

28

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

2

1

6

18

31

55

113

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

0

20

20

32

Enerģētika

61

21

62

1  095

1  576

549

475

664

4  502

33

Tieslietas

0

2

5

7

18

43

109

184

90

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

137

420

557

Kopā

Kopā

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

FinanŠU SHĒMA 2007.–2013. GADAM

FinanŠU SHĒMA 2007.–2013. GADAM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

(miljonos EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53  979

57  653

61  696

63  555

63  974

67  614

70  644

4 39  115

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55  143

59  193

56  333

59  955

59  888

60  810

61  289

4 12  611

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1  273

1  362

1  518

1  693

1  889

2  105

2  407

12  247

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6  578

7  002

7  440

7  893

8  430

8  997

9  595

55  935

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7  039

7  380

7  525

7  882

8  091

8  523

8  492

54  932

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

75

937

Saistību apropriācijas:

Saistību apropriācijas:

1 24  457

1 24  457

1 32  797

1 32  797

1 34  722

1 34  722

1 40  978

1 40  978

1 42  272

1 42  272

1 48  049

1 48  049

1 52  502

1 52  502

9 75  777

9 75  777

Maksājumu apropriācijas kopā:

Maksājumu apropriācijas kopā:

1 22  190

1 22  190

1 29  681

1 29  681

1 20  445

1 20  445

1 34  289

1 34  289

1 33  700

1 33  700

1 41  360

1 41  360

1 44  285

1 44  285

9 25  950

9 25  950

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2013. finanšu gads bija septītais un pēdējais gads 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2013. gadā bija EUR 1 52  502 miljoni, kas ir līdzvērtīgi 1,15 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām bija EUR 1 44  285 miljoni, t. i., 1,08 % no NKI. Tabulā iepriekš ir parādīta finanšu shēma faktiskajās cenās.

1. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme

1. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas tīkliem, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas tīkliem, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām

| 1.b | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību |
| --- | --- |

1.b

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību

2. izdevumu kategorija. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

2. izdevumu kategorija. Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Šī izdevumu kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

3. izdevumu kategorija. Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

3. izdevumu kategorija. Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Šī izdevumu kategorija atspoguļo tādu jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi: tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās:

| 3.a | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.a

Brīvība, drošība un tiesiskums

| 3.b | Pilsoniskums |
| --- | --- |

3.b

Pilsoniskums

4. izdevumu kategorija. ES – globālo procesu dalībniece

4. izdevumu kategorija. ES – globālo procesu dalībniece

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Lai gan Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to nepievienot.

5. izdevumu kategorija. Administrācija

5. izdevumu kategorija. Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

6. izdevumu kategorija. Kompensācijas

6. izdevumu kategorija. Kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātājām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

POLITIKAS JOMAS

POLITIKAS JOMAS

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām. ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABM

ABB

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā tādu darbību homogēnu grupēšanu, kuras veido Komisijas darba daļas un ir nozīmīgas lēmumu pieņemšanas procesā. Katra politikas joma parasti atbilst kādam ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

4.   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

4.1.   KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI PA IESTĀDĒM

KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI PA IESTĀDĒM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | No kārtējā gada prasījumiem | No pārnestiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta |
| Eiropas Parlaments | 143 | 143 | 157 | 25 | 182 | 155 | 4 | 158 | 110,55 % | 24 |
| Eiropadome un Padome | 57 | 57 | 77 | 11 | 88 | 70 | 10 | 81 | 142,17 % | 7 |
| Komisija | 1 32  514 | 1 44  128 | 1 48  268 | 11  573 | 1 59  841 | 1 46  110 | 2  756 | 1 48  866 | 103,29 % | 10  975 |
| Tiesa | 45 | 45 | 43 | 0 | 43 | 42 | 0 | 42 | 94,44 % | 1 |
| Revīzijas palāta | 20 | 20 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 85,85 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 11 | 11 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 132,16 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 8 | 8 | 10 | 0 | 10 | 9 | 0 | 9 | 119,48 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90,89 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 70,20 % | 0 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 37 | 37 | 313 | 0 | 313 | 313 | 0 | 313 | 840,31 % | 0 |
| Kopā | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(miljonos EUR)

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

No kārtējā gada prasījumiem

No pārnestiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

Eiropas Parlaments

143

143

157

25

182

155

4

158

110,55 %

24

Eiropadome un Padome

57

57

77

11

88

70

10

81

142,17 %

7

Komisija

1 32  514

1 44  128

1 48  268

11  573

1 59  841

1 46  110

2  756

1 48  866

103,29 %

10  975

Tiesa

45

45

43

0

43

42

0

42

94,44 %

1

Revīzijas palāta

20

20

17

0

17

17

0

17

85,85 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

11

11

14

0

14

14

0

14

132,16 %

0

Reģionu komiteja

8

8

10

0

10

9

0

9

119,48 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

90,89 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

70,20 %

0

Eiropas Ārējās darbības dienests

37

37

313

0

313

313

0

313

840,31 %

0

Kopā

Kopā

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

Tāpat kā iepriekšējos gados konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās tiek daļēji finansētas no Komisijas budžeta subsīdijām.

Saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) jāņem vērā, ka papildus savam budžetam tas saņem iemaksas no Komisijas EUR 210 miljonu apmērā (EUR 212 miljoni 2012. gadā) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) EUR 59 miljonu apmērā (EUR 53 miljoni 2012. gadā). Šīs budžeta iemaksas tiek nodotas EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

4.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE PA IESTĀDĒM

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Iestāde | Atļautās saistību apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No gada budžeta apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1  883 | 1  736 | 0 | 121 | 1  857 | 98,6 % | 12 | 0 | 12 | 0,6 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 0,8 % |
| Eiropadome un Padome | 605 | 464 | 0 | 42 | 507 | 83,8 % | 27 | 0 | 27 | 4,4 % | 71 | 0 | 0 | 71 | 11,8 %, |
| Komisija | 1 55  788 | 1 47  684 | 31 | 4  114 | 1 51  829 | 97,5 % | 3  078 | 178 | 3  256 | 2,1 % | 702 | 0 | 0 | 702 | 0,5 % |
| Tiesa | 357 | 342 | 0 | 1 | 343 | 96,1 % | 1 | 0 | 1 | 0,2 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 3,6 % |
| Revīzijas palāta | 143 | 132 | 0 | 0 | 132 | 92,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,2 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,6 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 134 | 122 | 0 | 4 | 126 | 93,9 % | 1 | 0 | 1 | 0,4 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 5,7 % |
| Reģionu komiteja | 90 | 85 | 0 | 2 | 87 | 97,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 2,9 % |
| Ombuds | 10 | 10 | 0 | 0 | 10 | 98,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,8 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,9 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 793 | 498 | 0 | 263 | 761 | 96,0 % | 21 | 0 | 21 | 2,7 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,3 % |
| Kopā | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,4 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,1 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,5 % |

(miljonos EUR)

Iestāde

Atļautās saistību apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No gada budžeta apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Eiropas Parlaments

1  883

1  736

0

121

1  857

98,6 %

12

0

12

0,6 %

15

0

0

15

0,8 %

Eiropadome un Padome

605

464

0

42

507

83,8 %

27

0

27

4,4 %

71

0

0

71

11,8 %,

Komisija

1 55  788

1 47  684

31

4  114

1 51  829

97,5 %

3  078

178

3  256

2,1 %

702

0

0

702

0,5 %

Tiesa

357

342

0

1

343

96,1 %

1

0

1

0,2 %

13

0

0

13

3,6 %

Revīzijas palāta

143

132

0

0

132

92,2 %

0

0

0

0,2 %

11

0

0

11

7,6 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

134

122

0

4

126

93,9 %

1

0

1

0,4 %

8

0

0

8

5,7 %

Reģionu komiteja

90

85

0

2

87

97,1 %

0

0

0

0,0 %

3

0

0

3

2,9 %

Ombuds

10

10

0

0

10

98,2 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

1,8 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

7

0

0

7

95,1 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

4,9 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

793

498

0

263

761

96,0 %

21

0

21

2,7 %

10

0

0

10

1,3 %

Kopā

Kopā

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,4 %

97,4 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,1 %

2,1 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,5 %

0,5 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Iestāde | Atļautās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No gada apropriācijām | No pārnest m apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi atbilstīgi lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No gada apropriācijām | No pārnestām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumiem | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Eiropas Parlaments | 2  189 | 1  458 | 286 | 25 | 1  770 | 80,9 % | 278 | 0 | 107 | 385 | 17,6 % | 15 | 19 | 0 | 34 | 1,5 % |
| Eiropadome un Padome | 651 | 416 | 39 | 41 | 496 | 76,3 % | 48 | 0 | 28 | 76 | 11,7 % | 71 | 7 | 0 | 78 | 12,0 % |
| Komisija | 1 48  964 | 1 39  908 | 477 | 4  381 | 1 44  766 | 97,2 % | 490 | 419 | 3  128 | 4  037 | 2,7 % | 107 | 54 | 0 | 161 | 0,1 % |
| Tiesa | 375 | 326 | 15 | 1 | 342 | 91,2 % | 16 | 0 | 1 | 17 | 4,5 % | 13 | 3 | 0 | 16 | 4,2 % |
| Revīzijas palāta | 156 | 121 | 11 | 0 | 132 | 84,7 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,3 % | 11 | 2 | 0 | 12 | 8,0 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 142 | 114 | 7 | 3 | 125 | 87,7 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,2 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 6,1 % |
| Reģionu komiteja | 98 | 78 | 7 | 2 | 87 | 88,9 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 7,2 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 3,8 % |
| Ombuds | 10 | 9 | 1 | 0 | 10 | 91,9 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,1 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 9 | 6 | 0 | 0 | 7 | 81,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 868 | 446 | 59 | 229 | 735 | 84,7 % | 52 | 0 | 61 | 113 | 13,0 % | 10 | 9 | 0 | 20 | 2,3 % |
| Kopā | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,7 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,0 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,2 % |

(miljonos EUR)

Iestāde

Atļautās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No gada apropriācijām

No pārnest m apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi atbilstīgi lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No gada apropriācijām

No pārnestām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumiem

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Eiropas Parlaments

2  189

1  458

286

25

1  770

80,9 %

278

0

107

385

17,6 %

15

19

0

34

1,5 %

Eiropadome un Padome

651

416

39

41

496

76,3 %

48

0

28

76

11,7 %

71

7

0

78

12,0 %

Komisija

1 48  964

1 39  908

477

4  381

1 44  766

97,2 %

490

419

3  128

4  037

2,7 %

107

54

0

161

0,1 %

Tiesa

375

326

15

1

342

91,2 %

16

0

1

17

4,5 %

13

3

0

16

4,2 %

Revīzijas palāta

156

121

11

0

132

84,7 %

11

0

0

11

7,3 %

11

2

0

12

8,0 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

142

114

7

3

125

87,7 %

8

0

1

9

6,2 %

8

1

0

9

6,1 %

Reģionu komiteja

98

78

7

2

87

88,9 %

7

0

0

7

7,2 %

3

1

0

4

3,8 %

Ombuds

10

9

1

0

10

91,9 %

1

0

0

1

6,0 %

0

0

0

0

2,1 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

9

6

0

0

7

81,5 %

1

0

0

1

9,3 %

0

0

0

1

9,3 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

868

446

59

229

735

84,7 %

52

0

61

113

13,0 %

10

9

0

20

2,3 %

Kopā

Kopā

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,7 %

96,7 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,0 %

3,0 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,2 %

0,2 %

4.3.   AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS

AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie ienākumi budžetā | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtoti | Finansējums Komisijas politikas jomai |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 12 | 12 | 12 | 0 | 06 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 11 | 10 | 10 | 0 | 18 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 151 | 125 | 125 | 0 | 06 |
| Frontex | 94 | 92 | 92 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra | 99 | 98 | 98 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 58 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Eiropas Banku iestāde | 26 | 26 | 26 | 0 | 12 |
| Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde | 19 | 18 | 18 | 0 | 12 |
| Eiropas Vides aģentūra | 49 | 63 | 63 | 0 | 07 |
| Eiropas Policijas birojs | 83 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 28 | 30 | 30 | 0 | 12 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 7 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 14 | 54 | 54 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām | 432 | 432 | 432 | 0 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| EU-LISA | 34 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 57 | 58 | 56 | 2 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 418 | 189 | 189 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 252 | 269 | 240 | 29 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 10 | 10 | 9 | 0 | 09 |
| Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs | 4 | 4 | 4 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 16 | 16 | 0 | 04 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 99 | 97 | 97 | 0 | 15 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 52 | 54 | 50 | 4 | 15 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 22 | 22 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 14 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 51 | 52 | 52 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 40 | 40 | 40 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 47 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Kopā | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 | |

(miljonos EUR)

Aģentūra

Prognozētie ienākumi budžetā

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtoti

Finansējums Komisijas politikas jomai

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

12

12

12

0

06

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

11

10

10

0

18

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

151

125

125

0

06

Frontex

94

92

92

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

18

18

0

15

Eiropas Policijas akadēmija

8

9

9

0

18

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra

99

98

98

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

58

59

59

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

16

0

18

Eiropas Banku iestāde

26

26

26

0

12

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

19

18

18

0

12

Eiropas Vides aģentūra

49

63

63

0

07

Eiropas Policijas birojs

83

83

83

0

18

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

28

30

30

0

12

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

9

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

76

76

76

0

17

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

7

8

8

0

04

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

14

54

54

0

06

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām

432

432

432

0

08

Eurojust

32

32

32

0

18

EU-LISA

34

19

19

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

57

58

56

2

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

418

189

189

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

252

269

240

29

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

10

10

9

0

09

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

4

4

4

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

22

22

22

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

26

26

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

16

16

0

04

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

99

97

97

0

15

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

52

54

50

4

15

Eiropas Izglītības fonds

20

22

22

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

14

13

13

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

21

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

51

52

52

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

16

16

0

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

40

40

40

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

47

47

47

0

08

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

7

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

10

0

06

Kopā

Kopā

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie ienākumi budžetā | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtoti |
| Komisijas subsīdijas | 1  349 | 1  370 | 1  370 | 1 |
| Ienākumi no komisijas naudas | 569 | 591 | 564 | 27 |
| Citi ienākumi | 539 | 299 | 290 | 9 |
| Kopā | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 |

(miljonos EUR)

Ieņēmumu veids

Prognozētie ienākumi budžetā

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtoti

Komisijas subsīdijas

1  349

1  370

1  370

1

Ienākumi no komisijas naudas

569

591

564

27

Citi ienākumi

539

299

290

9

Kopā

Kopā

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

4.4.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Veiktās saistības | Pārnestās | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 12 | 12 | 0 | 14 | 8 | 5 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 12 | 10 | 0 | 12 | 11 | 1 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 169 | 135 | 32 | 180 | 125 | 52 |
| Frontex | 95 | 92 | 0 | 116 | 79 | 32 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 20 | 20 | 0 | 21 | 19 | 2 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 9 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra | 108 | 106 | 0 | 123 | 106 | 14 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 59 | 54 | 0 | 70 | 53 | 11 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Eiropas Banku iestāde | 26 | 23 | 0 | 33 | 25 | 4 |
| Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde | 19 | 18 | 0 | 22 | 16 | 5 |
| Eiropas Vides aģentūra | 72 | 54 | 17 | 76 | 47 | 27 |
| Eiropas Policijas birojs | 84 | 82 | 0 | 100 | 87 | 10 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 28 | 26 | 0 | 32 | 24 | 6 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 79 | 78 | 0 | 85 | 77 | 7 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 94 | 81 | 13 | 75 | 26 | 49 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām | 1  297 | 1  297 | 0 | 439 | 393 | 23 |
| Eurojust | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 5 |
| EU-LISA | 61 | 61 | 0 | 38 | 19 | 7 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 62 | 59 | 2 | 59 | 53 | 3 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 418 | 209 | 0 | 37 | 201 | 38 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 252 | 243 | 0 | 292 | 249 | 33 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 10 | 9 | 1 | 10 | 9 | 1 |
| Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs | 4 | 3 | 0 | 4 | 3 | 0 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 22 | 22 | 0 | 26 | 20 | 7 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 25 | 0 | 28 | 25 | 2 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 17 | 15 | 2 | 21 | 14 | 6 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 142 | 138 | 1 | 106 | 102 | 2 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 52 | 44 | 0 | 56 | 44 | 3 |
| Eiropas Izglītības fonds | 22 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 16 | 14 | 0 | 15 | 13 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 51 | 50 | 0 | 58 | 50 | 5 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 16 | 16 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 40 | 39 | 0 | 42 | 39 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 47 | 46 | 0 | 50 | 46 | 3 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Kopā | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(miljonos EUR)

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Veiktās saistības

Pārnestās

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

12

12

0

14

8

5

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

12

10

0

12

11

1

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

169

135

32

180

125

52

Frontex

95

92

0

116

79

32

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

20

20

0

21

19

2

Eiropas Policijas akadēmija

9

8

0

10

9

1

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra

108

106

0

123

106

14

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

59

54

0

70

53

11

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

17

16

0

17

16

1

Eiropas Banku iestāde

26

23

0

33

25

4

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

19

18

0

22

16

5

Eiropas Vides aģentūra

72

54

17

76

47

27

Eiropas Policijas birojs

84

82

0

100

87

10

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

28

26

0

32

24

6

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

0

11

9

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

79

78

0

85

77

7

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

7

0

10

8

2

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

94

81

13

75

26

49

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām

1  297

1  297

0

439

393

23

Eurojust

34

33

0

37

32

5

EU-LISA

61

61

0

38

19

7

Eiropas Jūras drošības aģentūra

62

59

2

59

53

3

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

418

209

0

37

201

38

Eiropas Zāļu aģentūra

252

243

0

292

249

33

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

10

9

1

10

9

1

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

4

3

0

4

3

0

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

22

22

0

26

20

7

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

25

0

28

25

2

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

17

15

2

21

14

6

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

142

138

1

106

102

2

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

52

44

0

56

44

3

Eiropas Izglītības fonds

22

22

0

23

21

2

Kopienas Augu šķirņu birojs

16

14

0

15

13

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

0

25

20

5

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

51

50

0

58

50

5

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

16

16

0

18

15

1

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

40

39

0

42

39

2

Pētniecības izpildaģentūra

47

46

0

50

46

3

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

0

8

7

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

10

10

0

11

10

1

Kopā

Kopā

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Veiktās apņemšanās | Pārnestās | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnestās |
| Darbinieki | 875 | 844 | 1 | 796 | 838 | 16 |
| Administratīvie izdevumi | 350 | 343 | 1 | 351 | 335 | 83 |
| Darbības izdevumi | 2  322 | 2  028 | 68 | 1  262 | 957 | 282 |
| Kopā | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(miljonos EUR)

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Veiktās apņemšanās

Pārnestās

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnestās

Darbinieki

875

844

1

796

838

16

Administratīvie izdevumi

350

343

1

351

335

83

Darbības izdevumi

2  322

2  028

68

1  262

957

282

Kopā

Kopā

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

4.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | ES | AĢENTŪRAS | Aģentūrām paredzētu subsīdiju izslēgšana | KOPĀ |
| Finanšu gada ieņēmumi | 1 49  504 | 2  224 | (1  370) | 1 50  358 |
| Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (1 47  567) | (1  909) | 1  370 | (1 48  106) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1  329) | (381) | 0 | (1  710) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada | 437 | 107 | 0 | 543 |
| Valūtas maiņas starpība gadā | (42) | 0 | 0 | (42) |
| Kopā | 1  002 | 41 | 0 | 1  043 |

(miljonos EUR)

ES

AĢENTŪRAS

Aģentūrām paredzētu subsīdiju izslēgšana

KOPĀ

Finanšu gada ieņēmumi

1 49  504

2  224

(1  370)

1 50  358

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(1 47  567)

(1  909)

1  370

(1 48  106)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1  329)

(381)

0

(1  710)

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada

437

107

0

543

Valūtas maiņas starpība gadā

(42)

0

0

(42)

Kopā

Kopā

1  002

1  002

41

41

0

0

1  043

1  043

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

---

(1)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

1

Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

(2)  Eiropas Parlaments 2013. gada 20. novembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, kurus 2014. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

2

Eiropas Parlaments 2013. gada 20. novembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, kurus 2014. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

3

(4)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

4

(5)  Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas (EUR 20 miljoni), tāpēc tās ir izslēgtas.

5

Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas (EUR 20 miljoni), tāpēc tās ir izslēgtas.

(6)  OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.

6

(7)  Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

7

Garantiju fondā tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

(8)  OV L 132, 19.5.2011., 15. lpp.

8

(9)  OV L 286, 29.10.2013., 1. lpp.

9

(10)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

10

(11)  OV L 269, 14.10.2011., 31. lpp.

11

(12)  OV L 269, 14.10.2011., 32. lpp.

12

(13)  OV L 173, 26.6.2013., 40. lpp.

13

(14)  OV L 175, 27.6.2013., 47. lpp.

14

(15)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

15

(16)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

16

(17)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

17

(18)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

18

(19)  OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.

19

(20)  OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.

20

(21)  OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.

21

(22)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (“kk”).

22

Tiek piemērots korekcijas koeficients (“kk”).

(23)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

23

Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

(24)  Pirmo reizi konsolidēti 2013. gadā.

24

(25)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

25

(26)  No šīs summas EBTA rezultāts ir EUR (4) miljoni 2013. gadā un EUR (4) miljoni 2012. gadā.

26

No šīs summas EBTA rezultāts ir EUR (4) miljoni 2013. gadā un EUR (4) miljoni 2012. gadā.

(27)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

27

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

(28)  1 Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

28

1 Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

(29)  1 Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

29

(30)  Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

30

Ieskaitot budžeta grozījumus, pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

(31)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

31

---

| 13.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 403/128 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 403/128

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

2014/C 403/02

| I. | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi (2) par 2013. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2014. gada 30. jūlijā; un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantu Palāta revidēja:

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi (2) par 2013. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2014. gada 30. jūlijā; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī atbildība ietver to, lai būtu izstrādāta, īstenota un uzturēta iekšējā kontrole, kas ir vajadzīga tādu finanšu pārskatu sagatavošanai un izklāstam, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadība ir atbildīga arī par to, lai nodrošinātu, ka darbības, finanšu darījumi un finanšu pārskatos atspoguļotā informācija atbilst piemērojamajam regulējumam. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī atbildība ietver to, lai būtu izstrādāta, īstenota un uzturēta iekšējā kontrole, kas ir vajadzīga tādu finanšu pārskatu sagatavošanai un izklāstam, kuros krāpšanas vai kļūdas dēļ nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadība ir atbildīga arī par to, lai nodrošinātu, ka darbības, finanšu darījumi un finanšu pārskatos atspoguļotā informācija atbilst piemērojamajam regulējumam. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sagatavot Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Ieņēmumu jomā Palātas veiktās pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, un tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos. |
| --- | --- |

V.

Ieņēmumu jomā Palātas veiktās pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, un tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos.

| VI. | Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra pieņem attaisnojumu, dzēšot avansa maksājumu vai nu tajā pašā gadā, vai vēlāk. |
| --- | --- |

VI.

Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra pieņem attaisnojumu, dzēšot avansa maksājumu vai nu tajā pašā gadā, vai vēlāk.

| VII. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| VIII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2013. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2013. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram. |
| --- | --- |

VIII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2013. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2013. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Saistības

Atzinums par pārskatiem pakārtoto saistību likumību un pareizību

| X. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas. |
| --- | --- |

X.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotās saistības par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgas un pareizas.

Maksājumi

Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XI. | Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos par izdevumiem ir 4,7 %. Pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XI.

Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārskatiem pakārtotajos maksājumos par izdevumiem ir 4,7 %. Pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību.

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XII. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

XII.

Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2013. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

2014. gada 4. septembrī

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par neto aktīvu pārmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi ietver kopsavilkuma pārskatus par budžeta izpildi un paskaidrojumus.

2

---