# Europeiska unionens L 217/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 217 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången13 augusti 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 217

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången13 augusti 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 805/2008 av den 7 augusti 2008 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 437/2004 på import av stor regnbåge med ursprung i Norge | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 806/2008 av den 12 augusti 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 10 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 807/2008 av den 12 augusti 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1913/2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn, vad gäller avgörande händelser inom vinsektorn | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 808/2008 av den 11 augusti 2008 om förbud mot fiske efter glasvar i EG-vatten i område IIa och IV med fartyg som seglar under tysk flagg | 14 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 805/2008 av den 7 augusti 2008 om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 437/2004 på import av stor regnbåge med ursprung i Norge

1

Kommissionens förordning (EG) nr 806/2008 av den 12 augusti 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

10

*

Kommissionens förordning (EG) nr 807/2008 av den 12 augusti 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1913/2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn, vad gäller avgörande händelser inom vinsektorn

12

*

Kommissionens förordning (EG) nr 808/2008 av den 11 augusti 2008 om förbud mot fiske efter glasvar i EG-vatten i område IIa och IV med fartyg som seglar under tysk flagg

14

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/664/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2008) 4252] | 16 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/664/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr K(2008) 4252]

[delgivet med nr K(2008) 4252]

16

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets beslut 2008/665/Gusp av den 9 juni 2008 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA) | 18 |
| Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA) | 19 |
| | * | Rådets beslut 2008/666/Gusp av den 24 juli 2008 om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo | 23 |
| Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo | 24 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets beslut 2008/665/Gusp av den 9 juni 2008 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA)

18

Avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA)

19

*

Rådets beslut 2008/666/Gusp av den 24 juli 2008 om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo

23

Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo

24

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 805/2008

av den 7 augusti 2008

om upphävande av den antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 437/2004 på import av stor regnbåge med ursprung i Norge

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 437/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av stor regnbåge (nedan även kallad den berörda produkten enligt definitionen i skäl 19) med ursprung i Norge. Den slutgiltiga tullen infördes i form av en landsomfattande värdetull på 19,9 % (nedan kallad de gällande åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 437/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av stor regnbåge (nedan även kallad den berörda produkten enligt definitionen i skäl 19) med ursprung i Norge. Den slutgiltiga tullen infördes i form av en landsomfattande värdetull på 19,9 % (nedan kallad de gällande åtgärderna).

2.   Begäran om översyn och inledande

| (2) | Den 12 mars 2007 mottog kommissionen en begäran om partiell interimsöversyn från flera producenter och exportörer av stor regnbåge – Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS och Sirena Norway AS (nedan kallade sökandena) – i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 mars 2007 mottog kommissionen en begäran om partiell interimsöversyn från flera producenter och exportörer av stor regnbåge – Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS och Sirena Norway AS (nedan kallade sökandena) – i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (3) | Sökandena har lagt fram prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärderna har förändrats och att förändringarna är av varaktig karaktär. Sökandena gjorde gällande och lade fram prima facie-bevisning för att priserna på deras export till gemenskapen har ökat betydligt, och väsentligt mer än priserna på hemmamarknaden och produktionskostnaderna i Norge. Sökandena gjorde vidare gällande att detta skulle leda till en minskning av dumpningen till en nivå som väsentligt underskrider nivån på de gällande åtgärderna och att det därför inte längre är nödvändigt att tillämpa åtgärderna på den nuvarande nivån för att motverka dumpningen. Denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Sökandena har lagt fram prima facie-bevisning för att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärderna har förändrats och att förändringarna är av varaktig karaktär. Sökandena gjorde gällande och lade fram prima facie-bevisning för att priserna på deras export till gemenskapen har ökat betydligt, och väsentligt mer än priserna på hemmamarknaden och produktionskostnaderna i Norge. Sökandena gjorde vidare gällande att detta skulle leda till en minskning av dumpningen till en nivå som väsentligt underskrider nivån på de gällande åtgärderna och att det därför inte längre är nödvändigt att tillämpa åtgärderna på den nuvarande nivån för att motverka dumpningen. Denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (4) | Följaktligen, och efter samråd med rådgivande kommittén, inledde kommissionen den 15 maj 2007, genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av stor regnbåge med ursprung i Norge i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Följaktligen, och efter samråd med rådgivande kommittén, inledde kommissionen den 15 maj 2007, genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning
   (3), en partiell interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av stor regnbåge med ursprung i Norge i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

| (5) | Översynen begränsades till frågan om dumpning och syftade till att avgöra behovet av att bibehålla, upphäva eller ändra de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(5)

Översynen begränsades till frågan om dumpning och syftade till att avgöra behovet av att bibehålla, upphäva eller ändra de gällande åtgärderna.

3.   Parter som berörs av förfarandet

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt alla kända exportörer och producenter i Norge, handlare, importörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt företrädare för Norge, om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt alla kända exportörer och producenter i Norge, handlare, importörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt företrädare för Norge, om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

4.   Stickprovsförfarande

| (7) | Enligt punkt 5 a i tillkännagivandet om inledande kan kommissionen besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Som svar på begäran enligt punkt 5 a i i tillkännagivandet om inledande lämnade 298 företag, som stod för mer än 70 % av de använda produktionslicenserna under undersökningsperioden, de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 123 exportörer och/eller producenter av stor regnbåge. Exporten skedde antingen direkt eller indirekt via närstående och oberoende handlare. |
| --- | --- |

(7)

Enligt punkt 5 a i tillkännagivandet om inledande kan kommissionen besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Som svar på begäran enligt punkt 5 a i i tillkännagivandet om inledande lämnade 298 företag, som stod för mer än 70 % av de använda produktionslicenserna under undersökningsperioden, de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 123 exportörer och/eller producenter av stor regnbåge. Exporten skedde antingen direkt eller indirekt via närstående och oberoende handlare.

| (8) | Med tanke på det stora antalet företag som berördes beslutade man att tillämpa stickprovsförfarandet, och i det syftet gjordes ett urval av producerande företag med de största exportvolymerna till gemenskapen (exporterande producenter), i samråd med företrädare för den norska industrin. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på det stora antalet företag som berördes beslutade man att tillämpa stickprovsförfarandet, och i det syftet gjordes ett urval av producerande företag med de största exportvolymerna till gemenskapen (exporterande producenter), i samråd med företrädare för den norska industrin.

| (9) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen omfattade det valda stickprovet den största möjliga representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen omfattade det valda stickprovet den största möjliga representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (10) | De företag som inte ingick i stickprovet begärde att kommissionen skulle fastställa en individuell dumpningsmarginal. Med hänsyn till det stora antalet ansökningar och det stora antalet företag som ingick i stickprovet ansågs det emellertid att sådana individuella undersökningar skulle ha blivit orimligt betungande i den mening som avses i artikel 17.3 i grundförordningen och skulle ha gjort det omöjligt att avsluta undersökningen i tid. Därför avslås ansökningarna om fastställande av individuella dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(10)

De företag som inte ingick i stickprovet begärde att kommissionen skulle fastställa en individuell dumpningsmarginal. Med hänsyn till det stora antalet ansökningar och det stora antalet företag som ingick i stickprovet ansågs det emellertid att sådana individuella undersökningar skulle ha blivit orimligt betungande i den mening som avses i artikel 17.3 i grundförordningen och skulle ha gjort det omöjligt att avsluta undersökningen i tid. Därför avslås ansökningarna om fastställande av individuella dumpningsmarginaler.

| (11) | En av de exporterande producenter som ingick i stickprovet meddelade att den inte kunde fylla i antidumpningsfrågeformuläret. Denna exporterande producent uteslöts därför från stickprovet, och resultatet för detta företag grundades på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

En av de exporterande producenter som ingick i stickprovet meddelade att den inte kunde fylla i antidumpningsfrågeformuläret. Denna exporterande producent uteslöts därför från stickprovet, och resultatet för detta företag grundades på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (12) | Undersökningen visade även att två andra exporterande producenter som ingick i stickprovet inte exporterade den berörda produkt som de eller dem närstående företag producerat till gemenskapen under översynsperioden. Eftersom det således inte fanns något exportpris, kunde ingen dumpningsmarginal fastställas för dessa exporterande producenter. |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen visade även att två andra exporterande producenter som ingick i stickprovet inte exporterade den berörda produkt som de eller dem närstående företag producerat till gemenskapen under översynsperioden. Eftersom det således inte fanns något exportpris, kunde ingen dumpningsmarginal fastställas för dessa exporterande producenter.

| (13) | De tre exporterande producenterna i det slutliga stickprovet stod för ca 33 % av den norska exporten av stor regnbåge till gemenskapen och 31 % av produktionsvolymen i Norge under översynsperioden, vilket ansågs vara representativt. |
| --- | --- |

(13)

De tre exporterande producenterna i det slutliga stickprovet stod för ca 33 % av den norska exporten av stor regnbåge till gemenskapen och 31 % av produktionsvolymen i Norge under översynsperioden, vilket ansågs vara representativt.

| (14) | För att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det behövdes ett stickprov för importörer, begärdes det i punkt 5 a ii i tillkännagivandet om inledande att importörerna i gemenskapen skulle lämna de uppgifter som anges i den punkten. Endast tre importörer i gemenskapen besvarade urvalsblanketten. Med tanke på det låga antalet samarbetsvilliga importörer krävdes det inget stickprov i detta fall. |
| --- | --- |

(14)

För att göra det möjligt för kommissionen att avgöra om det behövdes ett stickprov för importörer, begärdes det i punkt 5 a ii i tillkännagivandet om inledande att importörerna i gemenskapen skulle lämna de uppgifter som anges i den punkten. Endast tre importörer i gemenskapen besvarade urvalsblanketten. Med tanke på det låga antalet samarbetsvilliga importörer krävdes det inget stickprov i detta fall.

| (15) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. I det syftet uppmanade kommissionen samtliga parter som man visste var berörda och alla andra parter som hade gett sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande att samarbeta i det aktuella förfarandet och fylla i relevanta frågeformulär. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av dumpning. I det syftet uppmanade kommissionen samtliga parter som man visste var berörda och alla andra parter som hade gett sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande att samarbeta i det aktuella förfarandet och fylla i relevanta frågeformulär.

| (16) | Kommissionen utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:






  a) | Producenter i Norge







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norge |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kommissionen utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a)

Producenter i Norge

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norge

| — | Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norge |
| --- | --- |

—

Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norge

| — | Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norge |
| --- | --- |

—

Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norge

| — | Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norge |
| --- | --- |

—

Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norge

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norge |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norge

| b) | Närstående handlare i Norge







  — | Coast Seafood AS, Måløy, Norge |
| --- | --- | --- |

b)

Närstående handlare i Norge

—

Coast Seafood AS, Måløy, Norge

| — | Skaar Norway AS, Florø, Norge |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Florø, Norge

| (17) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att yttra sig. |
| --- | --- |

(17)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl för detta gavs tillfälle att yttra sig.

5.   Undersökningsperiod

| (18) | Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 april 2006 till och med den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(18)

Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 april 2006 till och med den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. stor regnbåge (Oncorhynchus mykiss), färsk, kyld eller fryst, antingen hel fisk (med huvud och gälar, rensad, vägande mer än 1,2 kg vardera eller utan huvud, utan gälar, rensad, vägande mer än 1 kg vardera) eller filéer (vägande mer än 0,4 kg vardera) med ursprung i Norge (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(19)

Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. stor regnbåge (Oncorhynchus mykiss), färsk, kyld eller fryst, antingen hel fisk (med huvud och gälar, rensad, vägande mer än 1,2 kg vardera eller utan huvud, utan gälar, rensad, vägande mer än 1 kg vardera) eller filéer (vägande mer än 0,4 kg vardera) med ursprung i Norge (nedan kallad den berörda produkten).

| (20) | Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 och 0304 29 15 beroende på produktformen (färsk eller kyld hel fisk, färska eller kylda filéer, fryst hel fisk och frysta filéer). |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-numren 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 och 0304 29 15 beroende på produktformen (färsk eller kyld hel fisk, färska eller kylda filéer, fryst hel fisk och frysta filéer).

2.   Likadan produkt

| (21) | Enligt vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och som bekräftas i denna undersökning, befanns den berörda produkten och den produkt som produceras och säljs på hemmamarknaden i Norge ha samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. Eftersom den aktuella översynen begränsades till att gälla dumpning drogs inga slutsatser med avseende på den produkt som produceras och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(21)

Enligt vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen och som bekräftas i denna undersökning, befanns den berörda produkten och den produkt som produceras och säljs på hemmamarknaden i Norge ha samma grundläggande fysiska egenskaper och samma användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. Eftersom den aktuella översynen begränsades till att gälla dumpning drogs inga slutsatser med avseende på den produkt som produceras och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden.

C.   DUMPNING

1.   Allmänna anmärkningar

| (22) | De norska producenterna av stor regnbåge sålde den berörda produkten till gemenskapen antingen direkt eller via närstående eller oberoende handlare. Vid beräkningen av exportpriset användes enbart identifierbar försäljning avsedd för gemenskapsmarknaden som gjordes antingen direkt eller via företag i Norge som var närstående till de exporterande producenter som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(22)

De norska producenterna av stor regnbåge sålde den berörda produkten till gemenskapen antingen direkt eller via närstående eller oberoende handlare. Vid beräkningen av exportpriset användes enbart identifierbar försäljning avsedd för gemenskapsmarknaden som gjordes antingen direkt eller via företag i Norge som var närstående till de exporterande producenter som ingick i stickprovet.

2.   Normalvärde

| (23) | För att fastställa normalvärdet avgjorde kommissionen först för var och en av de exporterande producenter som ingick i stickprovet om dess totala försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden var representativ i förhållande till den totala exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ när den exporterande producentens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(23)

För att fastställa normalvärdet avgjorde kommissionen först för var och en av de exporterande producenter som ingick i stickprovet om dess totala försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden var representativ i förhållande till den totala exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ när den exporterande producentens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (24) | För att avgöra om försäljningen på hemmamarknaden var representativ bortsåg man från försäljningen till oberoende handlare i Norge under översynsperioden, eftersom slutdestinationen för den försäljningen inte kunde fastställas med säkerhet. Undersökningen visade faktiskt att denna försäljning till övervägande del var avsedd för export till tredjelandsmarknader och således inte såldes för inhemsk konsumtion. |
| --- | --- |

(24)

För att avgöra om försäljningen på hemmamarknaden var representativ bortsåg man från försäljningen till oberoende handlare i Norge under översynsperioden, eftersom slutdestinationen för den försäljningen inte kunde fastställas med säkerhet. Undersökningen visade faktiskt att denna försäljning till övervägande del var avsedd för export till tredjelandsmarknader och således inte såldes för inhemsk konsumtion.

| (25) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företagen med en totalt sett representativ försäljning på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av företagen med en totalt sett representativ försäljning på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen.

| (26) | Försäljningen av en viss produkttyp på hemmamarknaden betraktades som tillräckligt representativ när volymen för den produkttyp som såldes på hemmamarknaden under översynsperioden utgjorde 5 % eller mer av den totala volymen för en jämförbar produkttyp som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(26)

Försäljningen av en viss produkttyp på hemmamarknaden betraktades som tillräckligt representativ när volymen för den produkttyp som såldes på hemmamarknaden under översynsperioden utgjorde 5 % eller mer av den totala volymen för en jämförbar produkttyp som såldes för export till gemenskapen.

| (27) | Man undersökte också om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella typen. I detta syfte fastställdes för varje exporterad produkttyp den andel av försäljningen på hemmamarknaden till oberoende kunder som varit lönsam under översynsperioden, enligt följande: |
| --- | --- |

(27)

Man undersökte också om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes på hemmamarknaden i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av den aktuella typen. I detta syfte fastställdes för varje exporterad produkttyp den andel av försäljningen på hemmamarknaden till oberoende kunder som varit lönsam under översynsperioden, enligt följande:

| (28) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettoförsäljningspris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det vägda genomsnittspriset för den typen motsvarade eller översteg produktionskostnaden, baserades normalvärdet på de faktiska priserna på hemmamarknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(28)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till ett nettoförsäljningspris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, och om det vägda genomsnittspriset för den typen motsvarade eller översteg produktionskostnaden, baserades normalvärdet på de faktiska priserna på hemmamarknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (29) | Om volymen av den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller om det vägda genomsnittspriset för den typen understeg produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart den produkttypen, under förutsättning att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(29)

Om volymen av den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för den typen, eller om det vägda genomsnittspriset för den typen understeg produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart den produkttypen, under förutsättning att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen.

| (30) | Om volymen av den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, ansåg man att priset på hemmamarknaden för den produkttypen inte utgjorde en lämplig grund för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(30)

Om volymen av den lönsamma försäljningen av en viss produkttyp utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för den typen, ansåg man att priset på hemmamarknaden för den produkttypen inte utgjorde en lämplig grund för att fastställa normalvärdet.

| (31) | Om priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som såldes av en exporterande producent inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas. |
| --- | --- |

(31)

Om priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som såldes av en exporterande producent inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas.

| (32) | I detta syfte undersökte man först om normalvärdet kunde fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden för andra producenter i Norge i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. Eftersom företagsstrukturerna hos de grupper som valts ut i stickprovet var mycket komplexa och skilde sig betydligt från varandra, vilket troligen påverkade respektive exporterande producents försäljningspris på hemmamarknaden, ansåg man att det i detta fall inte var lämpligt att använda andra producenters försäljningspriser, eftersom det inte skulle ge tillförlitligare resultat än om man använde varje exporterande producents egna uppgifter. Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, enligt följande: |
| --- | --- |

(32)

I detta syfte undersökte man först om normalvärdet kunde fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden för andra producenter i Norge i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. Eftersom företagsstrukturerna hos de grupper som valts ut i stickprovet var mycket komplexa och skilde sig betydligt från varandra, vilket troligen påverkade respektive exporterande producents försäljningspris på hemmamarknaden, ansåg man att det i detta fall inte var lämpligt att använda andra producenters försäljningspriser, eftersom det inte skulle ge tillförlitligare resultat än om man använde varje exporterande producents egna uppgifter. Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, enligt följande:

| (33) | Normalvärdet konstruerades genom att varje exporterande producents produktionskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(33)

Normalvärdet konstruerades genom att varje exporterande producents produktionskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

| (34) | I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. I det syftet undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(34)

I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. I det syftet undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (35) | En av de tre berörda exporterande producenter för vilka normalvärdet måste konstrueras hade inte någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Därför kunde inte den metod som beskrivs i den inledande meningen i artikel 2.6 användas. |
| --- | --- |

(35)

En av de tre berörda exporterande producenter för vilka normalvärdet måste konstrueras hade inte någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Därför kunde inte den metod som beskrivs i den inledande meningen i artikel 2.6 användas.

| (36) | Eftersom de andra exporterande producenterna hade representativ försäljning på hemmamarknaden vid normal handel, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för denna exporterande producent i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, dvs. på grundval av det vägda genomsnittet av de faktiska belopp som fastställts för andra exportörer eller producenter som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom de andra exporterande producenterna hade representativ försäljning på hemmamarknaden vid normal handel, fastställdes försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för denna exporterande producent i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen, dvs. på grundval av det vägda genomsnittet av de faktiska belopp som fastställts för andra exportörer eller producenter som är föremål för undersökning avseende produktion och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet.

3.   Exportpris

| (37) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(37)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (38) | Om exportförsäljningen skedde via närstående importörer konstruerades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, samt en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I det syftet användes respektive importörs faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader under översynsperioden. När det gäller vinsten bestämde man på grundval av tillgängliga uppgifter, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, att en vinst på 2 % var rimlig för en importör i denna bransch. |
| --- | --- |

(38)

Om exportförsäljningen skedde via närstående importörer konstruerades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, samt en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. I det syftet användes respektive importörs faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader under översynsperioden. När det gäller vinsten bestämde man på grundval av tillgängliga uppgifter, och i avsaknad av annan mer tillförlitlig information, att en vinst på 2 % var rimlig för en importör i denna bransch.

| (39) | Såsom anges i skäl 24 var det inte möjligt att med säkerhet bestämma slutdestinationen för den exporterade produkten när försäljningen ägde rum via oberoende handlare. Därför gick det inte att avgöra om en viss försäljning gjordes till en kund i gemenskapen eller ett tredjeland, och man beslutade således att bortse från försäljningen till oberoende handlare. |
| --- | --- |

(39)

Såsom anges i skäl 24 var det inte möjligt att med säkerhet bestämma slutdestinationen för den exporterade produkten när försäljningen ägde rum via oberoende handlare. Därför gick det inte att avgöra om en viss försäljning gjordes till en kund i gemenskapen eller ett tredjeland, och man beslutade således att bortse från försäljningen till oberoende handlare.

4.   Jämförelse

| (40) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(40)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik.

| (41) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. På den grunden gjordes justeringar för skillnader i rabatter, provisioner, transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, bankavgifter, kreditkostnader och importavgifter. |
| --- | --- |

(41)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. På den grunden gjordes justeringar för skillnader i rabatter, provisioner, transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, bankavgifter, kreditkostnader och importavgifter.

5.   Dumpningsmarginaler

5.1   Företagen i stickprovet

| (42) | För de exporterande producenter som ingick i stickprovet beräknades en individuell dumpningsmarginal. För dessa företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

För de exporterande producenter som ingick i stickprovet beräknades en individuell dumpningsmarginal. För dessa företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

| (43) | På grundval av ovanstående är dumpningsmarginalerna för företagen i stickprovet, uttryckta i procent av nettopriset cif, fritt gemenskapens gräns, före tull, följande:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Lerøy AS | –3,3 % |
| Sjøtroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

På grundval av ovanstående är dumpningsmarginalerna för företagen i stickprovet, uttryckta i procent av nettopriset cif, fritt gemenskapens gräns, före tull, följande:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Lerøy AS

–3,3 %

Sjøtroll Havbruk AS

0,6 %

5.2   Landsomfattande dumpningsmarginal

| (44) | Med tanke på att de dumpningsmarginaler som fastställdes för alla företag i stickprovet understeg miniminivån och samarbetsnivån i denna undersökning var mycket hög, ansågs även den landsomfattande dumpningsmarginalen understiga miniminivån. |
| --- | --- |

(44)

Med tanke på att de dumpningsmarginaler som fastställdes för alla företag i stickprovet understeg miniminivån och samarbetsnivån i denna undersökning var mycket hög, ansågs även den landsomfattande dumpningsmarginalen understiga miniminivån.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS VARAKTIGA KARAKTÄR

1.   Allmänna anmärkningar

| (45) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte man vidare om omständigheterna under översynsperioden, dvs. ovannämnda dumpningsmarginaler, var av varaktig karaktär. I detta syfte undersökte man särskilt följande aspekter: i) normalvärdets troliga utveckling, ii) utvecklingen av produktionsvolymen i Norge, iii) utvecklingen av konsumtionen av stor regnbåge på gemenskapsmarknaden, iv) utvecklingen av exportpriserna och exportvolymen till tredjelandsmarknader samt v) utvecklingen av exportpriserna och exportvolymen till gemenskapen. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte man vidare om omständigheterna under översynsperioden, dvs. ovannämnda dumpningsmarginaler, var av varaktig karaktär. I detta syfte undersökte man särskilt följande aspekter: i) normalvärdets troliga utveckling, ii) utvecklingen av produktionsvolymen i Norge, iii) utvecklingen av konsumtionen av stor regnbåge på gemenskapsmarknaden, iv) utvecklingen av exportpriserna och exportvolymen till tredjelandsmarknader samt v) utvecklingen av exportpriserna och exportvolymen till gemenskapen.

2.   Normalvärdets utveckling

| (46) | Eftersom de normalvärden som fastställdes under översynsperioden måste konstrueras på grundval av produktionskostnaden för den exporterande producenten med den största exportvolymen till gemenskapen i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, ansåg man att det för att fastställa normalvärdets troliga utveckling var lämpligt att undersöka den troliga utvecklingen av produktionskostnaden i Norge som en ersättning för priserna på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom de normalvärden som fastställdes under översynsperioden måste konstrueras på grundval av produktionskostnaden för den exporterande producenten med den största exportvolymen till gemenskapen i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, ansåg man att det för att fastställa normalvärdets troliga utveckling var lämpligt att undersöka den troliga utvecklingen av produktionskostnaden i Norge som en ersättning för priserna på hemmamarknaden.

| (47) | Inom ramen för detta undersöktes flera faktorer som påverkar kostnaden per enhet, t.ex. kostnaderna för foder och smolt samt effekterna av konsolideringen av den norska industrin för stor regnbåge. För det första visade undersökningen att de två största kostnadsfaktorerna, dvs. kostnaderna för foder och smolt, som utgjorde över 60 % av den totala kostnaden, har minskat sedan den ursprungliga undersökningen och stabiliserats sedan översynsperioden. Det fanns inga tecken på att de skulle fluktuera väsentligt inom överskådlig framtid. Detta bekräftades av prislistor för foder för det första kvartalet 2008 som kontrollerades under undersökningen. För det andra hade även konsolideringen inom industrin en kostnadsminskande effekt till följd av stordriftsfördelar. Följaktligen minskade de totala produktionskostnaderna med ca 12 % mellan den ursprungliga undersökningen och översynsperioden. Det förväntas att totalkostnaderna nu kommer att stabiliseras på de nivåer som konstaterades under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Inom ramen för detta undersöktes flera faktorer som påverkar kostnaden per enhet, t.ex. kostnaderna för foder och smolt samt effekterna av konsolideringen av den norska industrin för stor regnbåge. För det första visade undersökningen att de två största kostnadsfaktorerna, dvs. kostnaderna för foder och smolt, som utgjorde över 60 % av den totala kostnaden, har minskat sedan den ursprungliga undersökningen och stabiliserats sedan översynsperioden. Det fanns inga tecken på att de skulle fluktuera väsentligt inom överskådlig framtid. Detta bekräftades av prislistor för foder för det första kvartalet 2008 som kontrollerades under undersökningen. För det andra hade även konsolideringen inom industrin en kostnadsminskande effekt till följd av stordriftsfördelar. Följaktligen minskade de totala produktionskostnaderna med ca 12 % mellan den ursprungliga undersökningen och översynsperioden. Det förväntas att totalkostnaderna nu kommer att stabiliseras på de nivåer som konstaterades under översynsperioden.

| (48) | Eftersom de normalvärden som fastställdes under översynsperioden inte alltid var konstruerade, undersökte man om det är sannolikt att försäljningspriserna på hemmamarknaden kommer att ligga kvar på samma nivå som under översynsperioden. Det fanns inga uppgifter tillgängliga rörande priserna på hemmamarknaden i Norge efter översynsperioden. Även om man på grundval av offentligt tillgänglig statistik över prisutvecklingen under de senaste åren konstaterade att priserna på hemmamarknaden i Norge och exportpriserna till gemenskapen har legat på liknande nivåer och i allmänhet har följt samma utveckling, kunde man inte dra några meningsfulla slutsatser på grundval av detta. Det var därför svårt att förutsäga hur priserna på hemmamarknaden faktiskt kommer att utvecklas i framtiden, men man kunde sluta sig till att de skulle följa en utveckling som liknar den hos exportpriserna till gemenskapen. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom de normalvärden som fastställdes under översynsperioden inte alltid var konstruerade, undersökte man om det är sannolikt att försäljningspriserna på hemmamarknaden kommer att ligga kvar på samma nivå som under översynsperioden. Det fanns inga uppgifter tillgängliga rörande priserna på hemmamarknaden i Norge efter översynsperioden. Även om man på grundval av offentligt tillgänglig statistik över prisutvecklingen under de senaste åren konstaterade att priserna på hemmamarknaden i Norge och exportpriserna till gemenskapen har legat på liknande nivåer och i allmänhet har följt samma utveckling, kunde man inte dra några meningsfulla slutsatser på grundval av detta. Det var därför svårt att förutsäga hur priserna på hemmamarknaden faktiskt kommer att utvecklas i framtiden, men man kunde sluta sig till att de skulle följa en utveckling som liknar den hos exportpriserna till gemenskapen.

| (49) | Mot bakgrund av ovanstående anses det alltså att normalvärdet grundat på produktionskostnaden troligen inte kommer att öka markant inom överskådlig framtid. Däremot gav inte analysen av normalvärdet grundat på priserna på hemmamarknaden någon tydlig bild av den framtida utvecklingen. Även om man inte kunde dra en övergripande definitiv slutsats, finns det alltså tecken på att normalvärdet troligen inte kommer att öka markant inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(49)

Mot bakgrund av ovanstående anses det alltså att normalvärdet grundat på produktionskostnaden troligen inte kommer att öka markant inom överskådlig framtid. Däremot gav inte analysen av normalvärdet grundat på priserna på hemmamarknaden någon tydlig bild av den framtida utvecklingen. Även om man inte kunde dra en övergripande definitiv slutsats, finns det alltså tecken på att normalvärdet troligen inte kommer att öka markant inom överskådlig framtid.

| (50) | Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att slutsatserna rörande kostnaderna för foder och smolt var felaktiga. Gemenskapsindustrin gjorde gällande av foderpriset i Finland hade ökat med 36 % mellan 2001 och 2008, och att foderpriset i Norge hade följt samma utveckling. Gemenskapsindustrin hävdade också att priset på foderbeståndsdelar hade ökat kraftigt under och efter översynsperioden, vilket skulle medföra en ökad produktionskostnad för stor regnbåge i Norge. |
| --- | --- |

(50)

Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att slutsatserna rörande kostnaderna för foder och smolt var felaktiga. Gemenskapsindustrin gjorde gällande av foderpriset i Finland hade ökat med 36 % mellan 2001 och 2008, och att foderpriset i Norge hade följt samma utveckling. Gemenskapsindustrin hävdade också att priset på foderbeståndsdelar hade ökat kraftigt under och efter översynsperioden, vilket skulle medföra en ökad produktionskostnad för stor regnbåge i Norge.

| (51) | Eftersom påståendena om foderpriset i Finland inte styrktes av några offentliga eller kontrollerbara uppgifter, måste de avvisas. När det gäller priset på foderbeståndsdelar, bestrids det inte att det kan ha ökat. Med tanke på olika foderbeståndsdelars utbytbarhet – dyrare beståndsdelar kan i regel bytas ut mot billigare – kan man emellertid förvänta sig att även om kostnaden för vissa foderbeståndsdelar ökat skulle det inte ha en direkt, linjär effekt på den totala foderkostnaden (och därmed den totala produktionskostnaden); om den totala foderkostnaden alltså ökat, skulle ökningen vara betydligt lägre. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom påståendena om foderpriset i Finland inte styrktes av några offentliga eller kontrollerbara uppgifter, måste de avvisas. När det gäller priset på foderbeståndsdelar, bestrids det inte att det kan ha ökat. Med tanke på olika foderbeståndsdelars utbytbarhet – dyrare beståndsdelar kan i regel bytas ut mot billigare – kan man emellertid förvänta sig att även om kostnaden för vissa foderbeståndsdelar ökat skulle det inte ha en direkt, linjär effekt på den totala foderkostnaden (och därmed den totala produktionskostnaden); om den totala foderkostnaden alltså ökat, skulle ökningen vara betydligt lägre.

| (52) | Gemenskapsindustrin hävdade även att den norska statistiken visade att kostnaden per enhet för smolt hade ökat med 15,7 % mellan 2003 och 2006. Samma statistik över en längre tidsperiod visade dock att kostnaden för smolt hade fluktuerat under de senaste tio åren och sammantaget inte ökat väsentligt. Det bör också påpekas att den genomsnittliga kostnad för smolt som gemenskapsindustrin lämnat inte hänvisar till en genomsnittlig smoltvikt, en uppgift som emellertid är nödvändig för att man ska kunna göra en meningsfull bedömning av dessa kostnader. Mot bakgrund av ovanstående bortsåg man från gemenskapsindustrins argument rörande kostnaderna för foder och smolt, och slutsatserna i skäl 49 bekräftas alltså. |
| --- | --- |

(52)

Gemenskapsindustrin hävdade även att den norska statistiken visade att kostnaden per enhet för smolt hade ökat med 15,7 % mellan 2003 och 2006. Samma statistik över en längre tidsperiod visade dock att kostnaden för smolt hade fluktuerat under de senaste tio åren och sammantaget inte ökat väsentligt. Det bör också påpekas att den genomsnittliga kostnad för smolt som gemenskapsindustrin lämnat inte hänvisar till en genomsnittlig smoltvikt, en uppgift som emellertid är nödvändig för att man ska kunna göra en meningsfull bedömning av dessa kostnader. Mot bakgrund av ovanstående bortsåg man från gemenskapsindustrins argument rörande kostnaderna för foder och smolt, och slutsatserna i skäl 49 bekräftas alltså.

3.   Utveckling av produktionsvolymen i Norge

| (53) | I motsats till vad de norska berörda parterna hävdade, visade undersökningen att produktionsvolymen i Norge av den berörda produkten troligen kommer att öka ytterligare inom en nära framtid. Även om det verkar som att två stora norska producenter av den berörda produkten faktiskt har beslutat att upphöra med produktionen av den berörda produkten, visade undersökningen också att andra producenter av både stor regnbåge och lax planerar att upphöra med laxproduktionen och koncentrera sig på att producera stor regnbåge. |
| --- | --- |

(53)

I motsats till vad de norska berörda parterna hävdade, visade undersökningen att produktionsvolymen i Norge av den berörda produkten troligen kommer att öka ytterligare inom en nära framtid. Även om det verkar som att två stora norska producenter av den berörda produkten faktiskt har beslutat att upphöra med produktionen av den berörda produkten, visade undersökningen också att andra producenter av både stor regnbåge och lax planerar att upphöra med laxproduktionen och koncentrera sig på att producera stor regnbåge.

| (54) | De produktionslicenser som den norska staten utfärdar omfattar både den produkt som berörs av denna översyn (stor regnbåge) och lax och begränsar produktionsvolymen för dessa två produkter. Även om inga nya licenser förväntas utfärdas före 2009, kan enskilda producenter besluta att inom ramen för samma licens byta från produktion av lax till produktion av stor regnbåge (och vice versa). Med tanke på den relativa produktionsvolymen mellan lax och stor regnbåge – i genomsnitt används ca 90 % av en licens för laxproduktion och endast 10 % för produktion av stor regnbåge – skulle effekterna av ett byte från lax till stor regnbåge vara betydligt större än ett byte åt andra hållet. |
| --- | --- |

(54)

De produktionslicenser som den norska staten utfärdar omfattar både den produkt som berörs av denna översyn (stor regnbåge) och lax och begränsar produktionsvolymen för dessa två produkter. Även om inga nya licenser förväntas utfärdas före 2009, kan enskilda producenter besluta att inom ramen för samma licens byta från produktion av lax till produktion av stor regnbåge (och vice versa). Med tanke på den relativa produktionsvolymen mellan lax och stor regnbåge – i genomsnitt används ca 90 % av en licens för laxproduktion och endast 10 % för produktion av stor regnbåge – skulle effekterna av ett byte från lax till stor regnbåge vara betydligt större än ett byte åt andra hållet.

| (55) | De norska berörda parterna hävdade att stora producenter av stor regnbåge i allt högre grad byter till laxproduktion på grund av de biologiska skillnaderna mellan stor regnbåge och lax (t.ex. upptagningsfrekvens och kortare perioder för utsättning av smolt av regnbåge) som skulle göra produktionen av lax effektivare och därigenom mer lönsam. Förutom att detta argument inte styrktes med någon bevisning, tog det inte hänsyn till att stor regnbåge framgångsrikt producerats i Norge under många år, medan samma biologiska skillnader mellan lax och stor regnbåge alltid har funnits. Man förklarade inte vilka exakta omständigheter som hade ändrats för att förändrade produktionsstrategier skulle vara troligare nu än förr. Argumentet motsade också förväntningarna hos de norska producenterna av stor regnbåge att den globala konsumtionen skulle öka (se skäl 63). Argumentet måste alltså avvisas. |
| --- | --- |

(55)

De norska berörda parterna hävdade att stora producenter av stor regnbåge i allt högre grad byter till laxproduktion på grund av de biologiska skillnaderna mellan stor regnbåge och lax (t.ex. upptagningsfrekvens och kortare perioder för utsättning av smolt av regnbåge) som skulle göra produktionen av lax effektivare och därigenom mer lönsam. Förutom att detta argument inte styrktes med någon bevisning, tog det inte hänsyn till att stor regnbåge framgångsrikt producerats i Norge under många år, medan samma biologiska skillnader mellan lax och stor regnbåge alltid har funnits. Man förklarade inte vilka exakta omständigheter som hade ändrats för att förändrade produktionsstrategier skulle vara troligare nu än förr. Argumentet motsade också förväntningarna hos de norska producenterna av stor regnbåge att den globala konsumtionen skulle öka (se skäl 63). Argumentet måste alltså avvisas.

| (56) | Dessutom visar offentligt tillgänglig statistik att antalet smolt för produktion av den berörda produkten som sattes ut 2008 ökade väsentligt, med minst 20 % jämfört med 2007. En ökande produktionstendens framgår även av annan statistik (från Statistisk sentralbyrå, SSB) som visar på en kraftig ökning i produktion (+ 42 %) och försäljning (+ 53 %) av ungfisk av stor regnbåge under perioden 2003–2006. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom visar offentligt tillgänglig statistik att antalet smolt för produktion av den berörda produkten som sattes ut 2008 ökade väsentligt, med minst 20 % jämfört med 2007. En ökande produktionstendens framgår även av annan statistik (från Statistisk sentralbyrå, SSB) som visar på en kraftig ökning i produktion (+ 42 %) och försäljning (+ 53 %) av ungfisk av stor regnbåge under perioden 2003–2006.

| (57) | Slutligen var den bevisning som de norska berörda parterna lämnade in till stöd för sina argument, dvs. att biomassenivån och romproduktionen minskat, vilket skulle tyda på lägre produktion i framtiden, ofullständig och grundades på många antaganden. Bevisningen ansågs därför inte vara hållbar. |
| --- | --- |

(57)

Slutligen var den bevisning som de norska berörda parterna lämnade in till stöd för sina argument, dvs. att biomassenivån och romproduktionen minskat, vilket skulle tyda på lägre produktion i framtiden, ofullständig och grundades på många antaganden. Bevisningen ansågs därför inte vara hållbar.

| (58) | På grundval av ovanstående måste man alltså avvisa de norska berörda parternas påstående att den totala produktionsvolymen i Norge kommer att minska. |
| --- | --- |

(58)

På grundval av ovanstående måste man alltså avvisa de norska berörda parternas påstående att den totala produktionsvolymen i Norge kommer att minska.

| (59) | Gemenskapsindustrin hävdade att produktionen i Norge förväntas öka ännu mer efter det troliga utfärdandet av nya produktionslicenser 2009. Såsom anges i skäl 54, förväntas inga nya licenser utfärdas före 2009. I detta avseende ansågs det att även om nya licenser skulle utfärdas 2009, är antalet nya licenser och således den ytterligare produktionsvolymen ännu okänd. Dessutom omfattar licenserna produktion av både lax och regnbåge, och det är för närvarande inte möjligt att med en tillräcklig grad av säkerhet förutse hur stor del av varje licens som kommer att användas för lax respektive regnbåge. Slutligen bör det påpekas att även om nya licenser skulle utfärdas, innebär det inte en omedelbar produktionsökning, med tanke på de relativt långa produktionscyklerna. Detta argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(59)

Gemenskapsindustrin hävdade att produktionen i Norge förväntas öka ännu mer efter det troliga utfärdandet av nya produktionslicenser 2009. Såsom anges i skäl 54, förväntas inga nya licenser utfärdas före 2009. I detta avseende ansågs det att även om nya licenser skulle utfärdas 2009, är antalet nya licenser och således den ytterligare produktionsvolymen ännu okänd. Dessutom omfattar licenserna produktion av både lax och regnbåge, och det är för närvarande inte möjligt att med en tillräcklig grad av säkerhet förutse hur stor del av varje licens som kommer att användas för lax respektive regnbåge. Slutligen bör det påpekas att även om nya licenser skulle utfärdas, innebär det inte en omedelbar produktionsökning, med tanke på de relativt långa produktionscyklerna. Detta argument måste därför avvisas.

| (60) | Fiskeri- og Havbruksnæringens Landsforening (Norwegian Seafood Federation) och Norske Sjømatbedrifters Landsforening (Norwegian Seafood Association) bestred att produktionen av regnbåge hade ökat eller skulle öka ytterligare i framtiden och hävdade att den totala biomassan och antalet fiskar i april 2008 var betydligt lägre än i april 2007. Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras och måste avvisas. |
| --- | --- |

(60)

Fiskeri- og Havbruksnæringens Landsforening (Norwegian Seafood Federation) och Norske Sjømatbedrifters Landsforening (Norwegian Seafood Association) bestred att produktionen av regnbåge hade ökat eller skulle öka ytterligare i framtiden och hävdade att den totala biomassan och antalet fiskar i april 2008 var betydligt lägre än i april 2007. Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras och måste avvisas.

| (61) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att produktionsvolymen av stor regnbåge i Norge troligen kommer att öka inom en nära framtid. |
| --- | --- |

(61)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att produktionsvolymen av stor regnbåge i Norge troligen kommer att öka inom en nära framtid.

4.   Utveckling av konsumtionen i gemenskapen

| (62) | Det noteras att denna undersökning begränsades till dumpning, och att exakta uppgifter om gemenskapsindustrins produktion och försäljning av stor regnbåge på gemenskapsmarknaden under översynsperioden därför inte fanns tillgängliga. |
| --- | --- |

(62)

Det noteras att denna undersökning begränsades till dumpning, och att exakta uppgifter om gemenskapsindustrins produktion och försäljning av stor regnbåge på gemenskapsmarknaden under översynsperioden därför inte fanns tillgängliga.

| (63) | Flera källor bekräftade emellertid att den globala efterfrågan på fiskprodukter, inbegripet stor regnbåge, förväntas öka med 5 % per år i framtiden. Denna ökande tendens kommer troligen att kunna observeras även i gemenskapen, även om efterfrågan i gemenskapen inte förväntas kunna absorbera hela den ytterligare volymen av stor regnbåge producerad i Norge. |
| --- | --- |

(63)

Flera källor bekräftade emellertid att den globala efterfrågan på fiskprodukter, inbegripet stor regnbåge, förväntas öka med 5 % per år i framtiden. Denna ökande tendens kommer troligen att kunna observeras även i gemenskapen, även om efterfrågan i gemenskapen inte förväntas kunna absorbera hela den ytterligare volymen av stor regnbåge producerad i Norge.

| (64) | Efter meddelandet av uppgifterna invände Finlands Fiskodlarförbund mot ovannämnda slutsats och menade att även om den globala efterfrågan på fisk förväntas öka, skulle det inte finnas någon ytterligare efterfrågan på stor regnbåge från Norge i gemenskapen. Finlands Fiskodlarförbund hävdade vidare att en eventuell ytterligare efterfrågan skulle gälla nya och exotiska fiskarter snarare än regnbåge. Det bör påpekas att såsom nämns i skäl 63 visade flera källor på en ökad konsumtion av stor regnbåge, vilket även bekräftades av andra berörda parter som företrädde odlare i flera medlemsstater och i Norge. Eftersom Finlands Fiskodlarförbund inte lämnade in några uppgifter eller någon bevisning som kunde styrka dess påståenden, måste påståendena avvisas. |
| --- | --- |

(64)

Efter meddelandet av uppgifterna invände Finlands Fiskodlarförbund mot ovannämnda slutsats och menade att även om den globala efterfrågan på fisk förväntas öka, skulle det inte finnas någon ytterligare efterfrågan på stor regnbåge från Norge i gemenskapen. Finlands Fiskodlarförbund hävdade vidare att en eventuell ytterligare efterfrågan skulle gälla nya och exotiska fiskarter snarare än regnbåge. Det bör påpekas att såsom nämns i skäl 63 visade flera källor på en ökad konsumtion av stor regnbåge, vilket även bekräftades av andra berörda parter som företrädde odlare i flera medlemsstater och i Norge. Eftersom Finlands Fiskodlarförbund inte lämnade in några uppgifter eller någon bevisning som kunde styrka dess påståenden, måste påståendena avvisas.

5.   Utveckling av exportpriserna och exportvolymen till tredjelandsmarknader

| (65) | Undersökningen visade att Norges största exportmarknader är Ryssland och, i mindre omfattning, Japan, som sammanlagt ca 57 % av den norska exporten av stor regnbåge var avsedd för, medan endast 13 % av den norska exporten var avsedd för gemenskapsmarknaden 2007. Under samma år var även ca 14 % av den norska exporten av stor regnbåge avsedd för Ukraina och Taiwan. |
| --- | --- |

(65)

Undersökningen visade att Norges största exportmarknader är Ryssland och, i mindre omfattning, Japan, som sammanlagt ca 57 % av den norska exporten av stor regnbåge var avsedd för, medan endast 13 % av den norska exporten var avsedd för gemenskapsmarknaden 2007. Under samma år var även ca 14 % av den norska exporten av stor regnbåge avsedd för Ukraina och Taiwan.

| (66) | Norges export på världsmarknaden konkurrerar med exporten från Chile. Chile är den största globala aktören och landets produktions- och exportvolymer överstiger Norges. |
| --- | --- |

(66)

Norges export på världsmarknaden konkurrerar med exporten från Chile. Chile är den största globala aktören och landets produktions- och exportvolymer överstiger Norges.

| (67) | Till följd av ökande efterfrågan har dock Norges export till Ryssland och Ukraina ökat kraftigt under de senaste åren, från 8 600 ton 2002 till sammanlagt 31 500 ton 2007. Denna tendens bekräftas av ny statistik, som visar att betydande ytterligare volymer av stor regnbåge från Chile och Norge exporteras till Ryssland. |
| --- | --- |

(67)

Till följd av ökande efterfrågan har dock Norges export till Ryssland och Ukraina ökat kraftigt under de senaste åren, från 8 600 ton 2002 till sammanlagt 31 500 ton 2007. Denna tendens bekräftas av ny statistik, som visar att betydande ytterligare volymer av stor regnbåge från Chile och Norge exporteras till Ryssland.

| (68) | Såsom anges i skäl 65 visade undersökningen att Ryssland har blivit den största exportmarknaden för norska producenter. Förutom den betydande ökningen i exportvolym till Ryssland kunde man även konstatera en övergång från försäljning av fryst regnbåge till färsk regnbåge under 2007. Denna förändring visar de norska producenternas vilja att tillgodose behoven hos de ryska kunderna, som föredrar färska produkter, vilket är ett tecken på de norska exporterande producenternas starka intresse för den blomstrande ryska marknaden. |
| --- | --- |

(68)

Såsom anges i skäl 65 visade undersökningen att Ryssland har blivit den största exportmarknaden för norska producenter. Förutom den betydande ökningen i exportvolym till Ryssland kunde man även konstatera en övergång från försäljning av fryst regnbåge till färsk regnbåge under 2007. Denna förändring visar de norska producenternas vilja att tillgodose behoven hos de ryska kunderna, som föredrar färska produkter, vilket är ett tecken på de norska exporterande producenternas starka intresse för den blomstrande ryska marknaden.

| (69) | Den norska exporten till Japan minskade mellan 2006 och 2007 med 39 %, från 10 877 ton till 6 661 ton. Liksom i fråga om Ryssland konkurrerar exporten från Norge på den japanska marknaden med exporten från Chile. Chile kunde öka sin exportvolym till Japan kraftigt. För att dra mer definitiva slutsatser skulle man dock behöva beakta en längre tidsperiod. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till kunde man emellertid inte dra några sådana slutsatser. |
| --- | --- |

(69)

Den norska exporten till Japan minskade mellan 2006 och 2007 med 39 %, från 10 877 ton till 6 661 ton. Liksom i fråga om Ryssland konkurrerar exporten från Norge på den japanska marknaden med exporten från Chile. Chile kunde öka sin exportvolym till Japan kraftigt. För att dra mer definitiva slutsatser skulle man dock behöva beakta en längre tidsperiod. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till kunde man emellertid inte dra några sådana slutsatser.

| (70) | De norska exportpriserna konstaterades vara högre till tredjelandsmarknader än till gemenskapen (med i genomsnitt 8,6 %) under översynsperioden. Statistik över perioden efter översynsperioden visar emellertid en sjunkande prisutveckling även på Norges traditionella exportmarknader. De genomsnittliga exportpriserna från Norge till Ryssland har mellan 2006 och 2007 varierat mellan 34,70 NOK per kg och 24,22 NOK per kg, vilket till stora delar förklaras av övergången från fryst till färsk regnbåge, som var billigare, men även av den internationella konkurrensen. På samma sätt förändrades exportpriserna till Japan från i genomsnitt 33,26 NOK per kg under 2006 till 29,79 NOK per kg. Trots denna minskning låg exportpriserna till gemenskapen 2007 fortfarande i genomsnitt 4 % under exportpriserna till Japan och Ryssland. Denna tendens bekräftades även för början av 2008. |
| --- | --- |

(70)

De norska exportpriserna konstaterades vara högre till tredjelandsmarknader än till gemenskapen (med i genomsnitt 8,6 %) under översynsperioden. Statistik över perioden efter översynsperioden visar emellertid en sjunkande prisutveckling även på Norges traditionella exportmarknader. De genomsnittliga exportpriserna från Norge till Ryssland har mellan 2006 och 2007 varierat mellan 34,70 NOK per kg och 24,22 NOK per kg, vilket till stora delar förklaras av övergången från fryst till färsk regnbåge, som var billigare, men även av den internationella konkurrensen. På samma sätt förändrades exportpriserna till Japan från i genomsnitt 33,26 NOK per kg under 2006 till 29,79 NOK per kg. Trots denna minskning låg exportpriserna till gemenskapen 2007 fortfarande i genomsnitt 4 % under exportpriserna till Japan och Ryssland. Denna tendens bekräftades även för början av 2008.

| (71) | Med tanke på den ökande globala efterfrågan, den största växande marknadens (Ryssland) attraktivitet (genom högre priser) och den stadigt ökande efterfrågan från andra marknader, t.ex. Ukraina och länder i Fjärran Östern, dit exporten av stor regnbåge med ursprung i Norge har ökat under de senaste åren, är det sannolikt att de ytterligare volymerna av stor regnbåge till största delen kommer att ledas till och absorberas av dessa marknader. |
| --- | --- |

(71)

Med tanke på den ökande globala efterfrågan, den största växande marknadens (Ryssland) attraktivitet (genom högre priser) och den stadigt ökande efterfrågan från andra marknader, t.ex. Ukraina och länder i Fjärran Östern, dit exporten av stor regnbåge med ursprung i Norge har ökat under de senaste åren, är det sannolikt att de ytterligare volymerna av stor regnbåge till största delen kommer att ledas till och absorberas av dessa marknader.

| (72) | Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att det finns höga lagernivåer av fryst stor regnbåge i Norge, vilket borde beaktas vid analysen av den sannolika utvecklingen av exportvolymen till gemenskapen. Gemenskapsindustrin lämnade dock inte in någon bevisning som pekar på förekomsten av höga lagernivåer. Påståendet ansågs därför vara spekulativt. Det noteras även att kontrollbesök gjordes hos de största exporterande producenterna av stor regnbåge i Norge och att inga höga lagernivåer kunde hittas. Alltså avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(72)

Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att det finns höga lagernivåer av fryst stor regnbåge i Norge, vilket borde beaktas vid analysen av den sannolika utvecklingen av exportvolymen till gemenskapen. Gemenskapsindustrin lämnade dock inte in någon bevisning som pekar på förekomsten av höga lagernivåer. Påståendet ansågs därför vara spekulativt. Det noteras även att kontrollbesök gjordes hos de största exporterande producenterna av stor regnbåge i Norge och att inga höga lagernivåer kunde hittas. Alltså avvisades påståendet.

| (73) | Gemenskapsindustrin hävdade vidare att den ryska produktionen av stor regnbåge ökade och att de ryska myndigheterna troligen skulle införa ytterligare tullar på stor regnbåge från Norge för att skydda den ryska produktionen av denna produkt. Andra producenter av stor regnbåge hävdade att de norska producenterna av stor regnbåge var beroende av den ryska marknaden och att om tillträdet till den ryska marknaden skulle komma att begränsas till följd av denna marknads oförutsägbarhet, skulle betydande volymer av stor regnbåge styras mot gemenskapen. |
| --- | --- |

(73)

Gemenskapsindustrin hävdade vidare att den ryska produktionen av stor regnbåge ökade och att de ryska myndigheterna troligen skulle införa ytterligare tullar på stor regnbåge från Norge för att skydda den ryska produktionen av denna produkt. Andra producenter av stor regnbåge hävdade att de norska producenterna av stor regnbåge var beroende av den ryska marknaden och att om tillträdet till den ryska marknaden skulle komma att begränsas till följd av denna marknads oförutsägbarhet, skulle betydande volymer av stor regnbåge styras mot gemenskapen.

| (74) | Inte heller dessa påståenden styrktes med någon bevisning och ansågs vara rent spekulativa. Således fanns det ingen anledning att anta att den för närvarande växande ryska marknaden skulle begränsa tillträdet för den norska exporten. Såsom nämns i skäl 65 noteras det vidare att även andra tredjelandsmarknader, som Ukraina och i Fjärran Östern, växer och att exporten från Norge till dessa länder har ökat. Argumentet att Norge är beroende enbart av exporten till Ryssland måste alltså avvisas. |
| --- | --- |

(74)

Inte heller dessa påståenden styrktes med någon bevisning och ansågs vara rent spekulativa. Således fanns det ingen anledning att anta att den för närvarande växande ryska marknaden skulle begränsa tillträdet för den norska exporten. Såsom nämns i skäl 65 noteras det vidare att även andra tredjelandsmarknader, som Ukraina och i Fjärran Östern, växer och att exporten från Norge till dessa länder har ökat. Argumentet att Norge är beroende enbart av exporten till Ryssland måste alltså avvisas.

6.   Utveckling av exportpriserna och exportvolymen till gemenskapen

| (75) | Tillgängliga prisuppgifter om exportförsäljningen till gemenskapen visar att exportpriserna mellan 2006 och 2007 sjönk från i genomsnitt 4,02 EUR per kg 2006 till i genomsnitt 2,87 EUR per kg 2007. Från det sista kvartalet 2007 till början av 2008 visar dock statistiken att denna tendens har brutits och att priserna har stabiliserats. |
| --- | --- |

(75)

Tillgängliga prisuppgifter om exportförsäljningen till gemenskapen visar att exportpriserna mellan 2006 och 2007 sjönk från i genomsnitt 4,02 EUR per kg 2006 till i genomsnitt 2,87 EUR per kg 2007. Från det sista kvartalet 2007 till början av 2008 visar dock statistiken att denna tendens har brutits och att priserna har stabiliserats.

| (76) | Såsom analysen i skäl 71 visar, är det, i en situation med växande marknader, föga troligt att den ökade produktionsvolymen av stor regnbåge i Norge i sin helhet styrs mot gemenskapen om åtgärderna tillåts upphöra. Efterfrågan ökar globalt och exporten från Norge är redan väl etablerad på flera tredjelandsmarknader och förväntas öka ytterligare. Trots konkurrensen med den chilenska exporten och även om Norge relativt sett har förlorat marknadsandelar till Chile på vissa marknader, har landets export till de flesta av dessa länder ökat i absoluta tal och förväntas öka ytterligare med tanke på situationen på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(76)

Såsom analysen i skäl 71 visar, är det, i en situation med växande marknader, föga troligt att den ökade produktionsvolymen av stor regnbåge i Norge i sin helhet styrs mot gemenskapen om åtgärderna tillåts upphöra. Efterfrågan ökar globalt och exporten från Norge är redan väl etablerad på flera tredjelandsmarknader och förväntas öka ytterligare. Trots konkurrensen med den chilenska exporten och även om Norge relativt sett har förlorat marknadsandelar till Chile på vissa marknader, har landets export till de flesta av dessa länder ökat i absoluta tal och förväntas öka ytterligare med tanke på situationen på världsmarknaden.

| (77) | Vad gemenskapsmarknaden beträffar, är det, såsom nämns i skäl 63, sannolikt att konsumtionen av stor regnbåge kommer att öka och att gemenskapsmarknaden följaktligen kommer att kunna absorbera ökade importmängder utan att det nödvändigtvis uppstår ett betydande pristryck. Det noteras även att konkurrensen mellan norsk och chilensk import inte enbart är stark på tredjelandsmarknader, utan även på gemenskapsmarknaden. Det finns därför inga tydliga tecken på att importen från Norge till gemenskapen kommer att öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(77)

Vad gemenskapsmarknaden beträffar, är det, såsom nämns i skäl 63, sannolikt att konsumtionen av stor regnbåge kommer att öka och att gemenskapsmarknaden följaktligen kommer att kunna absorbera ökade importmängder utan att det nödvändigtvis uppstår ett betydande pristryck. Det noteras även att konkurrensen mellan norsk och chilensk import inte enbart är stark på tredjelandsmarknader, utan även på gemenskapsmarknaden. Det finns därför inga tydliga tecken på att importen från Norge till gemenskapen kommer att öka kraftigt om åtgärderna tillåts upphöra.

| (78) | Med tanke på den förväntade ökningen i konsumtion och ovannämnda situation på världsmarknaden, kan man inte dra slutsatsen att det finns en risk för utbudsöverskott på gemenskapsmarknaden med betydande prisfall som följd. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på den förväntade ökningen i konsumtion och ovannämnda situation på världsmarknaden, kan man inte dra slutsatsen att det finns en risk för utbudsöverskott på gemenskapsmarknaden med betydande prisfall som följd.

| (79) | Därför drogs slutsatsen att den situation i fråga om exportpriser och produktionsvolym som rådde under översynsperioden är av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(79)

Därför drogs slutsatsen att den situation i fråga om exportpriser och produktionsvolym som rådde under översynsperioden är av varaktig karaktär.

| (80) | Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att exportpriserna till Finland hade fallit kraftigt under och efter översynsperioden och att exportpriset för stor regnbåge till Finland hade underskridit produktionskostnaden sedan juli 2007. |
| --- | --- |

(80)

Efter meddelandet av uppgifterna hävdade gemenskapsindustrin att exportpriserna till Finland hade fallit kraftigt under och efter översynsperioden och att exportpriset för stor regnbåge till Finland hade underskridit produktionskostnaden sedan juli 2007.

| (81) | Det bör först påpekas att produktionskostnaderna för stor regnbåge i Norge enligt gemenskapsindustrins uppskattning var överdrivna och inte motsvarade den faktiska, kontrollerade odlings- och produktionskostnaden för de undersökta företagen. När det gäller exportprisernas nivå importerar Finland visserligen en betydande del av Norges totala export till gemenskapen, men betydande mängder exporteras också till Sverige och Danmark, där det genomsnittliga exportpriset var högre. Eftersom en bedömning måste göras på gemenskapsnivå, måste de genomsnittliga exportpriserna till alla länder i gemenskapen beaktas. På grundval av detta bekräftas således slutsatsen i skäl 75, dvs. att exportpriserna till gemenskapen som helhet stabiliserats i början av 2008. |
| --- | --- |

(81)

Det bör först påpekas att produktionskostnaderna för stor regnbåge i Norge enligt gemenskapsindustrins uppskattning var överdrivna och inte motsvarade den faktiska, kontrollerade odlings- och produktionskostnaden för de undersökta företagen. När det gäller exportprisernas nivå importerar Finland visserligen en betydande del av Norges totala export till gemenskapen, men betydande mängder exporteras också till Sverige och Danmark, där det genomsnittliga exportpriset var högre. Eftersom en bedömning måste göras på gemenskapsnivå, måste de genomsnittliga exportpriserna till alla länder i gemenskapen beaktas. På grundval av detta bekräftas således slutsatsen i skäl 75, dvs. att exportpriserna till gemenskapen som helhet stabiliserats i början av 2008.

7.   Slutsats

| (82) | Undersökningen visade att dumpningsmarginalerna understeg miniminivån. |
| --- | --- |

(82)

Undersökningen visade att dumpningsmarginalerna understeg miniminivån.

| (83) | Undersökningen visade även att produktionskapaciteten i Norge för den berörda produkten sannolikt kommer att öka. Av undersökningen framgår dock också att även om något större mängder kan komma att styras mot gemenskapen, kommer den ökade produktionsvolymen, till följd av en förväntad konsumtionsökning, till stora delar troligen att absorberas av tredjelandsmarknader. Konsumtionen kommer troligen också att öka på gemenskapsmarknaden, som kommer att kunna absorbera den möjliga importökningen, och därför förväntas inte något betydande utbudsöverskott. |
| --- | --- |

(83)

Undersökningen visade även att produktionskapaciteten i Norge för den berörda produkten sannolikt kommer att öka. Av undersökningen framgår dock också att även om något större mängder kan komma att styras mot gemenskapen, kommer den ökade produktionsvolymen, till följd av en förväntad konsumtionsökning, till stora delar troligen att absorberas av tredjelandsmarknader. Konsumtionen kommer troligen också att öka på gemenskapsmarknaden, som kommer att kunna absorbera den möjliga importökningen, och därför förväntas inte något betydande utbudsöverskott.

| (84) | Vidare sjönk visserligen priserna i gemenskapen, men denna tendens har brutits efter översynsperioden, då priserna har stabiliserats. På grundval av ovanstående, dvs. ökande konsumtion och ingen större risk för utbudsöverskott, förväntas inte pristrycket i gemenskapen öka. |
| --- | --- |

(84)

Vidare sjönk visserligen priserna i gemenskapen, men denna tendens har brutits efter översynsperioden, då priserna har stabiliserats. På grundval av ovanstående, dvs. ökande konsumtion och ingen större risk för utbudsöverskott, förväntas inte pristrycket i gemenskapen öka.

| (85) | Därför dras slutsatsen att de omständigheter som låg till grund för beräkningen av dumpningsmarginalerna under översynsperioden är av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(85)

Därför dras slutsatsen att de omständigheter som låg till grund för beräkningen av dumpningsmarginalerna under översynsperioden är av varaktig karaktär.

| (86) | Den aktuella interimsöversynen bör därför avslutas och de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphävas. |
| --- | --- |

(86)

Den aktuella interimsöversynen bör därför avslutas och de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna upphävas.

E.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (87) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta den aktuella interimsöversynen. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Deras synpunkter togs i beaktande där så var befogat och om de var underbyggda med bevisning. |
| --- | --- |

(87)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta den aktuella interimsöversynen. Samtliga parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Deras synpunkter togs i beaktande där så var befogat och om de var underbyggda med bevisning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed avslutas den partiella interimsöversynen i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av stor regnbåge (Oncorhynchus mykiss), färsk, kyld eller fryst, antingen hel fisk (med huvud och gälar, rensad, vägande mer än 1,2 kg vardera eller utan huvud, utan gälar, rensad, vägande mer än 1 kg vardera) eller filéer (vägande mer än 0,4 kg vardera) med ursprung i Norge, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 och 0304 29 15, och de gällande åtgärderna beträffande import med ursprung i Norge upphävs.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 augusti 2008.

På rådets vägnar

B. KOUCHNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 72, 11.3.2004, s. 23.

2

(3)  EUT C 109, 15.5.2007, s. 23.

3

---

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 806/2008

av den 12 augusti 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 augusti 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 510/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 590/2008 (EUT L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 807/2008

av den 12 augusti 2008

om ändring av förordning (EG) nr 1913/2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn, vad gäller avgörande händelser inom vinsektorn

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (1), särskilt artikel 9, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar (2) fastställs regler för de avgörande händelser för växelkursen som ska användas för vissa priser, bidrag och stöd inom vinsektorn. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1913/2006 av den 20 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för det agromonetära systemet för euron inom jordbrukssektorn och om ändring av vissa förordningar (2) fastställs regler för de avgörande händelser för växelkursen som ska användas för vissa priser, bidrag och stöd inom vinsektorn.

| (2) | Den gemensamma organisationen av marknaden för vin har ändrats. Genom rådets förordning (EG) nr 497/2008 (3) har den tidigare ordningen för vinsektorn ändrats: nya åtgärder föreskrivs, medan andra upphävs eller ändras. |
| --- | --- |

(2)

Den gemensamma organisationen av marknaden för vin har ändrats. Genom rådets förordning (EG) nr 497/2008 (3) har den tidigare ordningen för vinsektorn ändrats: nya åtgärder föreskrivs, medan andra upphävs eller ändras.

| (3) | Vad gäller stöd och bidrag i den nya ordningen för vinsektorn, måste den avgörande händelsen för växelkursen vara kopplad till det datum då vinåret inleds, till tillämpningen av specifika avtal eller till genomförandet av vissa åtgärder som berikning och bearbetning av produkter från vinsektorn, beroende på vad som är lämpligt. Det bör därför fastställas en avgörande händelse för var och en av dessa situationer. |
| --- | --- |

(3)

Vad gäller stöd och bidrag i den nya ordningen för vinsektorn, måste den avgörande händelsen för växelkursen vara kopplad till det datum då vinåret inleds, till tillämpningen av specifika avtal eller till genomförandet av vissa åtgärder som berikning och bearbetning av produkter från vinsektorn, beroende på vad som är lämpligt. Det bör därför fastställas en avgörande händelse för var och en av dessa situationer.

| (4) | Förordning (EG) nr 1913/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1913/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De avgörande händelserna för växelkurserna måste anges i nära anknytning till de olika åtgärderna inom ordningen för vinsektorn och bör tillämpas från och med samma datum som den relevanta åtgärden. I artikel 129 i förordning (EG) nr 479/2008 föreskrivs olika datum för tillämpligheten av dessa åtgärder. Till följd av detta, bör denna förordning tillämpas från den 1 augusti 2008, förutom den avgörande händelsen för röjningsbidrag som ska tillämpas från och med den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(5)

De avgörande händelserna för växelkurserna måste anges i nära anknytning till de olika åtgärderna inom ordningen för vinsektorn och bör tillämpas från och med samma datum som den relevanta åtgärden. I artikel 129 i förordning (EG) nr 479/2008 föreskrivs olika datum för tillämpligheten av dessa åtgärder. Till följd av detta, bör denna förordning tillämpas från den 1 augusti 2008, förutom den avgörande händelsen för röjningsbidrag som ska tillämpas från och med den 30 juni 2008.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i förordning (EG) nr 1913/2006 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Den avgörande händelsen för växelkursen ska vara den första dagen på vinåret då stöd beviljas för följande:

| a) | Omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 479/2008. |
| --- | --- |

a)

Omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 479/2008.

| b) | Inrättande av gemensamma fonder som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 479/2008. |
| --- | --- |

b)

Inrättande av gemensamma fonder som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 479/2008.

| c) | Skördeförsäkring som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2008. |
| --- | --- |

c)

Skördeförsäkring som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2008.

2.   För stöd som betalas för frivillig eller obligatorisk destillation av biprodukter vid framställning av vin, som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 479/2008, ska den avgörande händelsen för växelkursen vara den första dagen på vinåret då biprodukten levereras.

3.   Den avgörande händelsen för växelkursen ska vara den första dagen i den månad som den första leveransen av vin utförs enligt ett kontrakt för följande:

| a) | Stöd som beviljas för spritdrycksdestillation som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 479/2008. |
| --- | --- |

a)

Stöd som beviljas för spritdrycksdestillation som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 479/2008.

| b) | Stöd som beviljas för krisdestillation som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 479/2008. |
| --- | --- |

b)

Stöd som beviljas för krisdestillation som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 479/2008.

4.   För stöd som beviljas för användning av koncentrerad druvmust som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 479/2008, ska den avgörande händelsen vara den första dagen i den månad som den första berikningen utförs av en viss producent.

5.   För det bidrag som beviljas i utbyte mot röjning av vinstockar och som avses i artikel 98 i förordning (EG) nr 479/2008 ska den avgörande händelsen för växelkursen vara den 1 juli det år som föregår det vinår under vilket ansökan om utbetalning beviljas.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med 1 augusti 2008.

Artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1913/2006 ska dock tillämpas från och med 30 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 augusti 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 365, 21.12.2006, s. 52. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 507/2008 (EUT L 149, 7.6.2008, s. 38).

2

(3)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

3

---

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 808/2008

av den 11 augusti 2008

om förbud mot fiske efter glasvar i EG-vatten i område IIa och IV med fartyg som seglar under tysk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1098/2007 (EUT L 248, 22.9.2007, s. 1).

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 718/2008 (EUT L 198, 26.7.2008, s. 8).

3

---

BILAGA

| Nr | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | TYSKLAND |
| Bestånd | LEZ/2AC4-C |
| Art | Glasvar (Lepidorhombus spp.) |
| Område | EG-vatten i IIa och IV |
| Datum | 27.6.2008 |

Nr

25/T&Q

Medlemsstat

TYSKLAND

Bestånd

LEZ/2AC4-C

Art

Glasvar (Lepidorhombus spp.)

Område

EG-vatten i IIa och IV

Datum

27.6.2008

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 augusti 2008

om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr K(2008) 4252]

(Endast den danska texten är giltig)

(2008/664/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga 3, och

av följande skäl:

| (1) | Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas på ett sådant sätt att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet. Den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, såsom i detta fallet lång vegetationsperiod och grödor med stor kväveupptagningsförmåga. |
| --- | --- |

(1)

Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser att sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, måste den fastställas på ett sådant sätt att den inte inverkar på möjligheten att uppnå de syften som anges i artikel 1 i det direktivet. Den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, såsom i detta fallet lång vegetationsperiod och grödor med stor kväveupptagningsförmåga.

| (2) | Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) genom vilket spridning av stallgödsel innehållande 230 kg kväve per hektar och år på särskilda kreatursanläggningar tillåts inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) genom vilket spridning av stallgödsel innehållande 230 kg kväve per hektar och år på särskilda kreatursanläggningar tillåts inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007.

| (3) | Den 17 april 2008 begärde Danmark en ny förlängning av undantaget. Begäran åtföljdes av en detaljerad teknisk motivering. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 april 2008 begärde Danmark en ny förlängning av undantaget. Begäran åtföljdes av en detaljerad teknisk motivering.

| (4) | Dansk lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG kan anses överensstämma med direktivet, och dess bestämmelser gäller också undantaget. |
| --- | --- |

(4)

Dansk lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG kan anses överensstämma med direktivet, och dess bestämmelser gäller också undantaget.

| (5) | I december 2003 slutförde Danmark utvärderingen av sin andra åtgärdsplan för vattenmiljön, där det konstaterades att man hade uppnått minskningsmålet på 48 % för nitratläckagen under perioden 1985–2003. |
| --- | --- |

(5)

I december 2003 slutförde Danmark utvärderingen av sin andra åtgärdsplan för vattenmiljön, där det konstaterades att man hade uppnått minskningsmålet på 48 % för nitratläckagen under perioden 1985–2003.

| (6) | I det danska parlamentets överenskommelse om den tredje danska åtgärdsplanen för vattenmiljön 2005–2015 uppställs målen för en ytterligare minskning av nitratläckaget med 13 % under perioden 2005–2015 och en minskning av fosfatöverskottet med 50 %. 2007 kom man i regeringsprogrammet överens om att utarbeta en fjärde åtgärdsplan för vattenmiljön till 2009 som kommer att fungera som en hälsokontroll för tredje åtgärdsplanen och som kommer att inkludera justeringar av den nationella lagstiftningen för att säkerställa att målen nås till 2015. |
| --- | --- |

(6)

I det danska parlamentets överenskommelse om den tredje danska åtgärdsplanen för vattenmiljön 2005–2015 uppställs målen för en ytterligare minskning av nitratläckaget med 13 % under perioden 2005–2015 och en minskning av fosfatöverskottet med 50 %. 2007 kom man i regeringsprogrammet överens om att utarbeta en fjärde åtgärdsplan för vattenmiljön till 2009 som kommer att fungera som en hälsokontroll för tredje åtgärdsplanen och som kommer att inkludera justeringar av den nationella lagstiftningen för att säkerställa att målen nås till 2015.

| (7) | Danmark har inrättat ett åtgärdsprogram för perioden 2008–2011 i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG. Åtgärderna i åtgärdsprogrammet utgör en integrerad del av tredje åtgärdsplanen för vattenmiljön. |
| --- | --- |

(7)

Danmark har inrättat ett åtgärdsprogram för perioden 2008–2011 i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG. Åtgärderna i åtgärdsprogrammet utgör en integrerad del av tredje åtgärdsplanen för vattenmiljön.

| (8) | Resultat av övervakning och kontroller visar att, under perioden 2005–2006 omfattade undantaget 1 779 kreatursanläggningar, 220 839 djurenheter och 115 336 hektar, motsvarande 3,4 %, 10,3 % respektive 4,2 % av det totala antalet i Danmark. |
| --- | --- |

(8)

Resultat av övervakning och kontroller visar att, under perioden 2005–2006 omfattade undantaget 1 779 kreatursanläggningar, 220 839 djurenheter och 115 336 hektar, motsvarande 3,4 %, 10,3 % respektive 4,2 % av det totala antalet i Danmark.

| (9) | Beräkningar avseende nitratläckage på grundval av undersökningar och näringsämnesanalyser i avrinningsområden från jordbruk visar att nitratläckaget under perioden 1990–2006 har minskats med 40 % i lerig jord och med 49 % i sandig jord. Sedan 2002–2003 är urlakningshastigheterna nästan konstanta. |
| --- | --- |

(9)

Beräkningar avseende nitratläckage på grundval av undersökningar och näringsämnesanalyser i avrinningsområden från jordbruk visar att nitratläckaget under perioden 1990–2006 har minskats med 40 % i lerig jord och med 49 % i sandig jord. Sedan 2002–2003 är urlakningshastigheterna nästan konstanta.

| (10) | En trendanalys av uppmätt nitrathalt i vatten som lämnar rotzonerna utförd under perioden 1990–2006 visar att den har minskat med 29 % för lerig jord och med 45 % för sandig jord. År 2006 låg den genomsnittliga nitrathalten i det övre grundvattnet i referensavrinningsområdena under 50 mg/l, både i sandig och i lerig jord. Nitrathalten i vattendrag i avrinningsområden i jordbruket minskade med 31 % under perioden 1990–2006, och de genomsnittliga nitrathalterna låg under 20 mg/l för sandig jord och på omkring 30 mg/l för lerig jord. |
| --- | --- |

(10)

En trendanalys av uppmätt nitrathalt i vatten som lämnar rotzonerna utförd under perioden 1990–2006 visar att den har minskat med 29 % för lerig jord och med 45 % för sandig jord. År 2006 låg den genomsnittliga nitrathalten i det övre grundvattnet i referensavrinningsområdena under 50 mg/l, både i sandig och i lerig jord. Nitrathalten i vattendrag i avrinningsområden i jordbruket minskade med 31 % under perioden 1990–2006, och de genomsnittliga nitrathalterna låg under 20 mg/l för sandig jord och på omkring 30 mg/l för lerig jord.

| (11) | Efter en prövning av Danmarks begäran, och i synnerhet mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2002/915/EG och 2005/294/EG, anser kommissionen att mängden gödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om samma strikta villkor som fastställs genom beslut 2005/294/EG är uppfyllda. |
| --- | --- |

(11)

Efter en prövning av Danmarks begäran, och i synnerhet mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i beslut 2002/915/EG och 2005/294/EG, anser kommissionen att mängden gödsel som föreslagits av Danmark, dvs. 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om samma strikta villkor som fastställs genom beslut 2005/294/EG är uppfyllda.

| (12) | Beslut 2005/294/EG upphörde att gälla den 31 juli 2008. I syfte att säkerställa att berörda nötköttsproducenter kan fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att förlänga giltigheten av beslut 2005/294/EG. De rapporteringsskyldigheter som fastställs genom beslut 2005/294/EG bör också anpassas. |
| --- | --- |

(12)

Beslut 2005/294/EG upphörde att gälla den 31 juli 2008. I syfte att säkerställa att berörda nötköttsproducenter kan fortsätta att dra nytta av undantaget, är det lämpligt att förlänga giltigheten av beslut 2005/294/EG. De rapporteringsskyldigheter som fastställs genom beslut 2005/294/EG bör också anpassas.

| (13) | De artiklar som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(13)

De artiklar som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2005/294/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Varje år ska övervakningsresultaten delges kommissionen, tillsammans med en sammanfattande rapport om utvärderingsmetoder (kontroller på nötkreatursgårdarna) och utvecklingen i fråga om vattenkvalitet (utgående från övervakning av läckage från rotzonen, kvaliteten på yt- och grundvattnet samt modellberäkningar).” |
| --- | --- |

1.

I artikel 8 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Varje år ska övervakningsresultaten delges kommissionen, tillsammans med en sammanfattande rapport om utvärderingsmetoder (kontroller på nötkreatursgårdarna) och utvecklingen i fråga om vattenkvalitet (utgående från övervakning av läckage från rotzonen, kvaliteten på yt- och grundvattnet samt modellberäkningar).”

| 2. | I artikel 9 ska ”31 juli 2008” ersättas med ”31 juli 2012”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 9 ska ”31 juli 2008” ersättas med ”31 juli 2012”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdad i Bryssel den 8 augusti 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 319, 23.11.2002, s. 24.

2

(3)  EUT L 94, 13.4.2005, s. 34.

3

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/18

---

RÅDETS BESLUT 2008/665/GUSP

av den 9 juni 2008

om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 24,

med beaktande av ordförandeskapets rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 oktober 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/677/Gusp om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (1) (Eufor Tchad/RCA). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 oktober 2007 antog rådet gemensam åtgärd 2007/677/Gusp om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (1) (Eufor Tchad/RCA).

| (2) | I artikel 10.3 i den gemensamma åtgärden föreskrivs det att detaljerade villkor för tredjestaters deltagande ska fastställas i ett avtal i enlighet med artikel 24 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10.3 i den gemensamma åtgärden föreskrivs det att detaljerade villkor för tredjestaters deltagande ska fastställas i ett avtal i enlighet med artikel 24 i fördraget.

| (3) | Efter rådets bemyndigande den 13 september 2004 har ordförandeskapet, med bistånd av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd/den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Eufor Tchad/RCA, nedan kallat avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Efter rådets bemyndigande den 13 september 2004 har ordförandeskapet, med bistånd av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd/den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Eufor Tchad/RCA, nedan kallat avtalet.

| (4) | Avtalet bör godkännas på Europeiska unionens vägnar. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör godkännas på Europeiska unionens vägnar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA) godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Avtalstexten åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att underteckna avtalet med bindande verkan för Europeiska unionen.

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 9 juni 2008.

På rådets vägnar

M. COTMAN

Ordförande

---

(1)  EUT L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Republiken Albanien om Republiken Albaniens deltagande i Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA)

EUROPEISKA UNIONEN (EU),

å ena sidan, och

REPUBLIKEN ALBANIEN,

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR

Europeiska unionens råds antagande av gemensam åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA),

inbjudan till Republiken Albanien att delta i den EU-ledda insatsen,

det framgångsrika avslutandet av styrkebidragsprocessen och rekommendationen från EU:s operationschef och EU:s militära kommitté att godkänna deltagandet av Republiken Albaniens styrkor i den EU-ledda insatsen,

beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 av den 13 februari 2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (1),

beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 av den 18 mars 2008 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (2),

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Deltagande i operationen

1.   Republiken Albanien ska ställa sig bakom gemensam åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA) och varje gemensam åtgärd eller beslut som innebär att Europeiska unionens råd beslutar att förlänga EU:s militära krishanteringsinsats, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de arrangemang som krävs för dess genomförande.

2.   Republiken Albaniens bidrag till EU:s militära krishanteringsinsats ska inte påverka självständigheten i Europeiska unionens beslutsfattande.

3.   Republiken Albanien ska se till att dess styrkor och personal som deltar i EU:s militära krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med

| — | gemensam åtgärd 2007/677/Gusp och eventuella senare ändringar av den, |
| --- | --- |

—

gemensam åtgärd 2007/677/Gusp och eventuella senare ändringar av den,

| — | operationsplanen samt |
| --- | --- |

—

operationsplanen samt

| — | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärderna.

4.   Styrkor och personal som utstationeras till insatsen från Republiken Albanien ska fullgöra sina uppgifter och uppträda med enbart EU:s militära krishanteringsinsats bästa för ögonen.

5.   Republiken Albanien ska i god tid underrätta EU:s operationschef om alla ändringar avseende dess deltagande i insatsen.

Artikel 2

Styrkornas status

1.   Statusen för styrkor och personal som utstationerats till EU:s militära krishanteringsinsats från Republiken Albanien ska regleras av de bestämmelser om styrkornas status som överenskommits mellan Europeiska unionen och berörda stater, om sådana bestämmelser finns.

2.   Statusen för styrkor och personal som utstationerats till högkvarter eller ledningsenheter utanför Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken ska regleras av överenskommelser mellan de berörda högkvarteren och ledningsenheterna och Republiken Albanien.

3.   Utan att det påverkar de bestämmelser om styrkornas status som avses i punkt 1 ska Republiken Albanien utöva jurisdiktion över sina styrkor och sin personal i EU:s militära krishanteringsinsats.

4.   Republiken Albanien ska vara ansvarig för att besvara alla anspråk som kommer från eller rör någon medlem av dess styrkor eller personal i samband med deltagandet i EU:s militära krishanteringsinsats. Republiken Albanien ska vara ansvarig för att vidta eventuella åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot medlemmar av sina styrkor eller sin personal i enlighet med landets lagar och andra författningar.

5.   Republiken Albanien åtar sig att samtidigt med undertecknandet av detta avtal avge en förklaring om att den avstår från att begära skadestånd från andra stater som deltar i EU:s militära krishanteringsinsats.

6.   Europeiska unionen åtar sig att se till att dess medlemsstater samtidigt med undertecknandet av detta avtal avger en förklaring om att de avstår från att begära skadestånd vid Republiken Albaniens deltagande i EU:s militära krishanteringsinsats.

Artikel 3

Sekretessbelagda uppgifter

1.   Republiken Albanien ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att sekretessbelagda EU-uppgifter skyddas i enlighet med de säkerhetsbestämmelser för Europeiska unionens råd som fastställs i bilagan till rådets beslut 2001/264/EG (3) och i enlighet med ytterligare riktlinjer som utfärdas av behöriga myndigheter, inbegripet EU:s operationschef.

2.   Om Europeiska unionen och Republiken Albanien har ingått ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbytet av sekretessbelagda uppgifter, ska bestämmelserna i det avtalet tillämpas i samband med EU:s militära krishanteringsinsats.

Artikel 4

Befälsordning

1.   Alla styrkor och all personal som deltar i EU:s militära krishanteringsinsats ska kvarstå fullt ut under respektive nationella myndigheters befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra det operativa och taktiska befälet och/eller kontrollen över sina styrkor och sin personal till EU:s operationschef. EU:s operationschef ska ha rätt att delegera sina befogenheter.

3.   Republiken Albanien ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de av EU:s medlemsstater som deltar i den.

4.   EU:s operationschef får närsomhelst, efter samråd med Republiken Albanien, begära att bidraget från Republiken Albanien dras tillbaka.

5.   Republiken Albanien ska utnämna en hög militär representant som ska företräda den nationella kontingenten i EU:s militära krishanteringsinsats. Representanten ska samråda med den EU-ledda styrkans befälhavare i alla frågor som rör insatsen och ska ansvara för kontingentens dagliga disciplin.

Artikel 5

Finansiella aspekter

1.   Republiken Albanien ska stå för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen, såvida inte kostnaderna ska betalas av gemensamma medel enligt de rättsliga instrument som avses i artikel 1.1 i detta avtal och i rådets beslut 2007/384/Gusp av den 14 maj 2007 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (4).

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den stat/de stater där insatsen genomförs ska Republiken Albanien, när dess ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i bestämmelserna om styrkornas status, om sådana bestämmelser finns, enligt artikel 2.1 i detta avtal.

Artikel 6

Arrangemang för avtalets genomförande

Alla tekniska och administrativa arrangemang som krävs för att genomföra detta avtal ska fastställas gemensamt av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd/den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och Republiken Albaniens behöriga myndigheter.

Artikel 7

Underlåtenhet att uppfylla åtaganden

Om en av parterna underlåter att fullgöra de åtaganden som fastställs i artiklarna 1–6, ska den andra parten ha rätt att säga upp avtalet med en månads varsel.

Artikel 8

Tvistlösning

Tvister om tolkningen eller tillämpningen av avtalet ska lösas på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 9

Ikraftträdande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för undertecknandet.

3.   Detta avtal ska gälla under hela den tid som Republiken Albanien bidrar till insatsen.

Utfärdat i Paris den 13 juli 2008 på engelska i fyra exemplar.

På Europeiska unionens vägnar

På Republiken Albaniens vägnar

---

(1)  EUT L 56, 29.2.2008, s. 64. Beslutet ändrat av beslut Chad/3/2008 (EUT L 144, 4.6.2008, s. 82).

1

(2)  EUT L 107, 17.4.2008, s. 60. Beslutet ändrat av beslut Chad/3/2008.

2

(3)  EUT L 101, 11.4.2001, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/438/EG (EUT L 164, 26.6.2007, s. 24).

3

(4)  EUT L 152, 13.6.2007, s. 14.

4

FÖRKLARINGAR ENLIGT ARTIKEL 2.5 OCH 2.6 I AVTALET

Förklaring från EU:s medlemsstater:

”De av EU:s medlemsstater som tillämpar gemensam åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA) kommer, såvitt deras nationella rättssystem tillåter detta, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Republiken Albanien för personskada eller dödsfall bland deras personal, eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används vid EU:s krishanteringsinsats, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal från Republiken Albanien vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal från Republiken Albanien vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Albanien, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för insatsen, utom då personal från Republiken Albanien inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Republiken Albanien, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för insatsen, utom då personal från Republiken Albanien inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

Förklaring från Republiken Albanien:

”Republiken Albanien, som ställer sig bakom gemensam åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (Eufor Tchad/RCA), kommer, såvitt dess nationella rättssystem tillåter detta, att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot en annan stat som deltar i EU:s krishanteringsinsats för personskada eller dödsfall bland dess personal, eller för skador på eller förlust av tillgångar som staten har i sin ägo och som används vid EU:s krishanteringsinsats, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EU:s krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av stater som deltar i EU:s krishanteringsinsats, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för insatsen, utom då personal inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av stater som deltar i EU:s krishanteringsinsats, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för insatsen, utom då personal inom EU:s krishanteringsinsats gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

| 13.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 217/23

---

RÅDETS BESLUT 2008/666/GUSP

av den 24 juli 2008

om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 24,

med beaktande av ordförandeskapets rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 4 februari 2008 gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 4 februari 2008 gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (1).

| (2) | I artikel 13.4 i den gemensamma åtgärden föreskrivs att de närmare villkoren för tredjestaters deltagande ska fastställas i ett avtal som ska ingås i enlighet med artikel 24 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 13.4 i den gemensamma åtgärden föreskrivs att de närmare villkoren för tredjestaters deltagande ska fastställas i ett avtal som ska ingås i enlighet med artikel 24 i fördraget om Europeiska unionen.

| (3) | Den 13 december 2004 bemyndigade rådet ordförandeskapet, vid behov biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, att vid EU:s framtida krishanteringsinsatser inleda förhandlingar med tredjestater för att ingå avtal på grundval av ett modellavtal mellan Europeiska unionen och en tredjestat om en tredjestats deltagande i Europeiska unionens civila krishanteringsoperation. Ordförandeskapet förhandlade på grundval av detta fram ett avtal med Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 december 2004 bemyndigade rådet ordförandeskapet, vid behov biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, att vid EU:s framtida krishanteringsinsatser inleda förhandlingar med tredjestater för att ingå avtal på grundval av ett modellavtal mellan Europeiska unionen och en tredjestat om en tredjestats deltagande i Europeiska unionens civila krishanteringsoperation. Ordförandeskapet förhandlade på grundval av detta fram ett avtal med Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo.

| (4) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets medverkan i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, godkänns härmed på Europeiska unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för Europeiska unionen.

Artikel 3

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2008.

På rådets vägnar

B. HORTEFEUX

Ordförande

---

(1)  EUT L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo

EUROPEISKA UNIONEN (EU),

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR

Europeiska unionens råds antagande av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo,

inbjudan till Schweiziska edsförbundet att delta i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo,

det framgångsrika slutförandet av styrkebidragsprocessen och rekommendationen från EU:s civila operationschef och kommittén för de civila aspekterna av krishantering att samtycka till att Schweiziska edsförbundet deltar i den EU ledda insatsen,

beslut av kommittén för utrike- och säkerhetspolitik Eulex/2/2008 av den 22 april 2008 om godtagande av Schweiziska edsförbundets bidrag till EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo,

HAR ENATS OM FÖLJANDE

Artikel 1

Deltagande i operationen

1.   Schweiziska edsförbundet ska ställa sig bakom gemensam åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo (nedan kallat Eulex Kosovo) och varje gemensam åtgärd eller beslut som innebär att Europeiska unionens råd beslutar att förlänga Eulex Kosovo, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de arrangemang som krävs för dess genomförande.

2.   Schweiziska edsförbundets bidrag till Eulex Kosovo påverkar inte självständigheten i Europeiska unionens beslutsfattande.

3.   Schweiziska edsförbundet ska se till att dess personal som deltar i Eulex Kosovo utför sitt uppdrag i enlighet med

| — | gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, och eventuella senare ändringar av denna, |
| --- | --- |

—

gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, och eventuella senare ändringar av denna,

| — | operationsplanen, samt |
| --- | --- |

—

operationsplanen, samt

| — | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärderna.

4.   Personal från Schweiziska edsförbundet som utstationeras till Eulex Kosovo ska fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart Eulex Kosovos bästa för ögonen.

5.   Schweiziska edsförbundet ska i god tid underrätta den civila operationschefen och uppdragschefen för Eulex Kosovo (nedan kallad uppdragschefen) om alla ändringar avseende dess bidrag till Eulex Kosovo.

6.   Personal som utstationeras till Eulex Kosovo ska genomgå läkarundersökning, vaccineras och inneha friskhetsintyg för tjänstgöringen vilket utfärdats av behörig myndighet i Schweiziska edsförbundet. Personal som utstationeras till Eulex Kosovo ska uppvisa en kopia av detta intyg.

Artikel 2

Personalens status

1.   Status för den personal med vilken Schweiziska edsförbundet bidrar till Eulex Kosovo ska regleras av bestämmelserna om uppdragets status enligt artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo.

2.   Status för den personal som har utstationerats till högkvarter eller ledningsenheter utanför Kosovo ska regleras av överenskommelser mellan de berörda högkvarteren och ledningsenheterna och Schweiziska edsförbundet.

3.   Utan att det påverkar det avtal om status för uppdraget som avses i punkt 1 i denna artikel, om sådant avtal finns, ska Schweiziska edsförbundet utöva jurisdiktion över sin personal inom Eulex Kosovo.

4.   Schweiziska edsförbundet ska vara ansvarig för att besvara alla anspråk som har samband med deltagandet i Eulex Kosovo och som kommer från eller rör en medlem av dess personal. Schweiziska edsförbundet ska vara ansvarig för att i enlighet med sina lagar och författningar vidta eventuella åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot medlemmar av sin personal.

5.   Schweiziska edsförbundet förbinder sig att vid undertecknandet av detta avtal avge en förklaring angående avstående från skadeståndsanspråk mot varje annan stat som deltar i Eulex Kosovo. En modell för en sådan förklaring bifogas detta avtal.

6.   Europeiska unionens medlemsstater förbinder sig att vid undertecknandet av detta avtal avge en förklaring angående avstående från skadeståndsanspråk i samband med Schweiziska edsförbundets deltagande. En modell för en sådan förklaring bifogas detta avtal.

Artikel 3

Sekretessbelagda uppgifter

1.   Schweiziska edsförbundet ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att sekretessbelagda EU uppgifter skyddas i enlighet med de säkerhetsbestämmelser för Europeiska unionens råd som återfinns i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 och i enlighet med ytterligare riktlinjer som utfärdats av de behöriga myndigheterna, inbegripet uppdragschefen.

2.   Om Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet har ingått ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter, ska bestämmelserna i det avtalet tillämpas inom ramen för Eulex Kosovo.

Artikel 4

Befälsordning

1.   All personal som deltar i Eulex Kosovo ska kvarstå fullt ut under respektive nationella myndighets befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra den operativa ledningen till den civila operationschefen, som ska utöva denna ledning på strategisk nivå.

3.   Uppdragschefen ska ansvara för och leda Eulex Kosovo i insatsområdet.

4.   Uppdragschefen ska utöva ledning och kontroll av personal, grupper och enheter från bidragande stater på uppdrag av den civila operationschefen och ska ha det administrativa och logistiska ansvaret, bland annat för tillgångar, resurser och information som ställs till Eulex Kosovos förfogande.

5.   Schweiziska edsförbundet ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de av Europeiska unionens medlemsstater som deltar i den, i enlighet med de rättsliga instrument som anges i artikel 1.1 i detta avtal.

6.   Uppdragschefen ska ansvara för den disciplinära kontrollen över personal inom Eulex Kosovo. Om så krävs ska disciplinära åtgärder vidtas av den berörda nationella myndigheten.

7.   Schweiziska edsförbundet ska utse en ledare för sin nationella kontingent (NCL) som ska företräda denna inom Eulex Kosovo. NCL ska avlägga rapport till uppdragschefen om nationella frågor och ska ansvara för den dagliga ordningen inom kontingenten.

8.   Beslut om att avsluta uppdraget ska fattas av Europeiska unionen efter samråd med Schweiziska edsförbundet, förutsatt att Schweiziska edsförbundet fortfarande bidrar till Eulex Kosovo vid den tidpunkt då uppdraget upphör.

Artikel 5

Finansiella aspekter

1.   Schweiziska edsförbundet ska stå för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen bortsett från de kostnader som betalas av gemensamma medel enligt insatsens driftsbudget.

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar den lokala befolkningen eller juridiska personer där insatsen genomförs ska Schweiziska edsförbundet, när dess ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i avtalet om uppdragets status enligt artikel 2.1 i det här avtalet, om ett sådant avtal finns.

Artikel 6

Arrangemang för att genomföra avtalet

Alla tekniska och administrativa arrangemang som behövs för att genomföra detta avtal ska fastställas gemensamt av generalsekreteraren för Europeiska unionens råd/den höge representanten för den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken och Schweiziska edsförbundets behöriga myndigheter.

Artikel 7

Underlåtenhet att uppfylla åtaganden

Om någon av parterna underlåter att uppfylla de åtaganden som fastställs i föregående artiklar, ska den andra parten ha rätt att säga upp detta avtal genom att lämna varsel en månad i förväg.

Artikel 8

Tvistlösning

Tvister om tolkningen eller tillämpningen av detta avtal ska lösas på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 9

Ikraftträdande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med det datum det undertecknas.

3.   Detta avtal ska gälla under den tid som Schweiziska edsförbundet bidrar till insatsen.

Utfärdat i Bryssel den 29 juli 2008.

På Europeiska unionens vägnar

På Schweiziska edsförbundets vägnar

BILAGA

FÖRKLARINGAR

Förklaring av EU:s medlemsstater

De medlemsstater i Europeiska unionen som tillämpar EU:s gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, kommer såvitt deras nationella rättsliga system tillåter detta att bemöda sig om att, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Schweiziska edsförbundet för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används av Eulex Kosovo, om dessa skador, dödsfall eller förluster inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Schweiziska edsförbundet, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för operationen, utom då personal från Schweiziska edsförbundet inom Eulex Kosovo gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.

Förklaring av Schweiziska edsförbundet

Schweiziska edsförbundet som deltar i Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo upprättat genom EU:s gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp kommer såvitt dess nationella rättsliga system tillåter detta att, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot varje annan stat som deltar i Eulex Kosovo för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som den har i sin ägo och som används vid Eulex Kosovo, om dessa skador, dödsfall eller förluster orsakats av personal vid tjänsteutövning inom ramen för Eulex Kosovo eller inträffat vid användning av tillgångar som ägs av stater som deltar i Eupol Kosovo, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för uppdraget, utom då personal inom Eulex Kosovo gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.

---