# Eiropas Savienības L 236/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 236 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 3. septembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 236

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 3. septembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 860/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 861/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 634/2008, ar ko nosaka samazinātus lauksaimniecības komponentus un papildu maksājumus, ko piemēro dažu tādu preču importam no Šveices Kopienā, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93 | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 862/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas Norvēģijas ūdeņos I un II zonā | 4 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 863/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot jūras līdakas Norvēģijas ūdeņos IV zonā | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 864/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Dānijas karogu, zvejot jūras līdakas IIIa zonā; EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 860/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 861/2008 (2008. gada 2. septembris), ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 634/2008, ar ko nosaka samazinātus lauksaimniecības komponentus un papildu maksājumus, ko piemēro dažu tādu preču importam no Šveices Kopienā, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 862/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas Norvēģijas ūdeņos I un II zonā

4

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 863/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot jūras līdakas Norvēģijas ūdeņos IV zonā

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 864/2008 (2008. gada 1. septembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Dānijas karogu, zvejot jūras līdakas IIIa zonā; EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā

8

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/708/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 23. oktobris) par valsts atbalstu C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04), ko Vācijas Federatīvā Republika vēlas īstenot zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5109)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2008/709/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 11. marts) par valsts atbalstu, ko Beļģija paredz piešķirt uzņēmumam Volvo Cars Gent (C 35/07 (ex N 256/07))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 832)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2008/710/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. aprīlis) par valsts atbalstu C 23/07 (ex N 118/07), ko Apvienotā Karaliste plāno piešķirt Vauxhall Motors Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1333)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/708/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 23. oktobris) par valsts atbalstu C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04), ko Vācijas Federatīvā Republika vēlas īstenot zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5109)

   (
  1
  )

DVB-T

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5109)

1

10

2008/709/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 11. marts) par valsts atbalstu, ko Beļģija paredz piešķirt uzņēmumam Volvo Cars Gent (C 35/07 (ex N 256/07))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 832)

   (
  1
  )

Volvo Cars Gent

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 832)

1

45

2008/710/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. aprīlis) par valsts atbalstu C 23/07 (ex N 118/07), ko Apvienotā Karaliste plāno piešķirt Vauxhall Motors Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1333)

   (
  1
  )

Vauxhall Motors Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1333)

1

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 860/2008

(2008. gada 2. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 3. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 18,4 |
| ZZ | 18,4 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 137,3 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 64,9 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| IL | 237,7 |
| TR | 116,3 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 158,8 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 85,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 103,2 |
| US | 92,7 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 140,7 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 138,1 |
| US | 168,0 |
| ZZ | 153,1 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 53,9 |
| TR | 60,1 |
| XS | 48,8 |
| ZZ | 73,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

18,4

ZZ

18,4

0707 00 05

JO

162,5

TR

137,3

ZZ

149,9

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

64,9

CL

65,6

UY

57,1

ZA

72,0

ZZ

64,9

0806 10 10

EG

190,0

IL

237,7

TR

116,3

US

188,9

XS

61,0

ZZ

158,8

0808 10 80

BR

89,0

CL

85,9

CN

80,8

NZ

103,2

US

92,7

ZA

79,9

ZZ

88,6

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

140,7

ZA

86,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

138,1

US

168,0

ZZ

153,1

0809 40 05

IL

129,9

MK

53,9

TR

60,1

XS

48,8

ZZ

73,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 861/2008

(2008. gada 2. septembris),

ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 634/2008, ar ko nosaka samazinātus lauksaimniecības komponentus un papildu maksājumus, ko piemēro dažu tādu preču importam no Šveices Kopienā, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 2004. gada 26. oktobra Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju (2) 2. protokolu 1972. gada 22. jūlija Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju aizstāja ar jaunu 2. protokolu, kas attiecas uz dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Īstenojot minēto protokolu, EK un Šveices Apvienotā komiteja ar Lēmumu Nr. 1/2008 (3) grozīja vietējā tirgus salīdzināmās cenas no 2008. gada 1. februāra, tādējādi piemērojot maksājumus atsevišķu preču, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 3448/93, importam Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 26. oktobra Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju (2) 2. protokolu 1972. gada 22. jūlija Nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Šveices Konfederāciju aizstāja ar jaunu 2. protokolu, kas attiecas uz dažiem pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Īstenojot minēto protokolu, EK un Šveices Apvienotā komiteja ar Lēmumu Nr. 1/2008 (3) grozīja vietējā tirgus salīdzināmās cenas no 2008. gada 1. februāra, tādējādi piemērojot maksājumus atsevišķu preču, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 3448/93, importam Kopienā.

| (2) | Tādēļ Komisijas Regulā (EK) Nr. 634/2008 (4) noteica samazinātus lauksaimniecības komponentus un papildu maksājumus, ko piemēro dažu preču, kuru sastāvā ir piena produkti, importam Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ Komisijas Regulā (EK) Nr. 634/2008 (4) noteica samazinātus lauksaimniecības komponentus un papildu maksājumus, ko piemēro dažu preču, kuru sastāvā ir piena produkti, importam Kopienā.

| (3) | Īstenojot 2. protokolu, EK un Šveices Apvienotā komiteja ar Lēmumu Nr. 2/2008 (5) grozīja vietējā tirgus salīdzināmās cenas no 2008. gada 1. augusta, tādējādi nosakot, ka protokola 3. panta 3. punktā minētie cenu kompensācijas pasākumi atbilst nullei. Tādēļ ar minēto datumu vairs nepiemēro importa maksājumus dažu preču, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 3448/1993, importam Kopienā no Šveices. |
| --- | --- |

(3)

Īstenojot 2. protokolu, EK un Šveices Apvienotā komiteja ar Lēmumu Nr. 2/2008 (5) grozīja vietējā tirgus salīdzināmās cenas no 2008. gada 1. augusta, tādējādi nosakot, ka protokola 3. panta 3. punktā minētie cenu kompensācijas pasākumi atbilst nullei. Tādēļ ar minēto datumu vairs nepiemēro importa maksājumus dažu preču, kuru sastāvā ir piena produkti un uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 3448/1993, importam Kopienā no Šveices.

| (4) | Regula (EK) Nr. 634/2008 ir attiecīgi jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EK) Nr. 634/2008 ir attiecīgi jāatceļ.

| (5) | Saskaņā ar 2. protokolu grozītās salīdzināmās cenas piemēro no 2008. gada 1. augusta, tādēļ šajā regulā paredzētie pasākumi ir jāpiemēro no tās pašas dienas, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 2. protokolu grozītās salīdzināmās cenas piemēro no 2008. gada 1. augusta, tādēļ šajā regulā paredzētie pasākumi ir jāpiemēro no tās pašas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 634/2008 atceļ.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

1

(2)  OV L 23, 26.1.2005., 19. lpp.

2

(3)  OV L 69, 13.3.2008., 34. lpp.

3

(4)  OV L 176, 4.7.2008., 3. lpp.

4

(5)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

5

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 862/2008

(2008. gada 1. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot mencas Norvēģijas ūdeņos I un II zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. septembrī

Komisijas vārdā —

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | VĀCIJA |
| Krājums | COD/1N2AB. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Apgabals | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā |
| Datums | 24.7.2008. |

Nr.

32/T&Q

Dalībvalsts

VĀCIJA

Krājums

COD/1N2AB.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Apgabals

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

Datums

24.7.2008.

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 863/2008

(2008. gada 1. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Vācijas karogu, zvejot jūras līdakas Norvēģijas ūdeņos IV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. septembrī

Komisijas vārdā —

Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 30/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums | LIN/4AB-N. |
| Suga | Jūras līdaka (Molva molva) |
| Apgabals | Norvēģijas ūdeņi IV zonā |
| Datums | 11.7.2008. |

Nr.

30/T&Q

Dalībvalsts

Vācija

Krājums

LIN/4AB-N.

Suga

Jūras līdaka (Molva molva)

Apgabals

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

Datums

11.7.2008.

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 864/2008

(2008. gada 1. septembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Dānijas karogu, zvejot jūras līdakas IIIa zonā; EK ūdeņos IIIb, IIIc un IIId zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 1. septembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 31/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Krājums | LIN/03 |
| Suga | Jūras līdaka (Molva molva) |
| Zona | IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā |
| Datums | 30.6.2008. |

Nr.

31/T&Q

Dalībvalsts

Dānija

Krājums

LIN/03

Suga

Jūras līdaka (Molva molva)

Zona

IIIa zona; EK ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

Datums

30.6.2008.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 23. oktobris)

par valsts atbalstu C 34/06 (ex N 29/05, ex CP 13/04), ko Vācijas Federatīvā Republika vēlas īstenot zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5109)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/708/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņēmusi vērā to apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2004. gada 26. janvāra vēstulē pieprasīja federālajai valdībai ziņas sakarā ar preses ziņojumiem par valsts atbalstu zemes ciparu televīzijas (“DVB-T”) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē (ZRV). Federālā valdība uz to atbildēja 2004. gada 23. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā datumā. Komisijas dienesti 2004. gada 2. jūnijā tikās ar iestādi, kas atbild par šo pasākumu, – Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes plašsaziņas līdzekļu iestāde, “LfM”), un 2004. gada 10. decembrī – ar Ziemeļreinas-Vestfālenes valdības pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2004. gada 26. janvāra vēstulē pieprasīja federālajai valdībai ziņas sakarā ar preses ziņojumiem par valsts atbalstu zemes ciparu televīzijas (“DVB-T”) ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē (ZRV). Federālā valdība uz to atbildēja 2004. gada 23. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā datumā. Komisijas dienesti 2004. gada 2. jūnijā tikās ar iestādi, kas atbild par šo pasākumu, – Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes plašsaziņas līdzekļu iestāde, “LfM”), un 2004. gada 10. decembrī – ar Ziemeļreinas-Vestfālenes valdības pārstāvjiem.

| (2) | Ar 2005. gada 13. janvāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā datumā, federālā valdība saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par pasākumu sakarā ar DVB-T darbības izvēršanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Par šo pasākumu federālā valdība ziņoja juridiskās noteiktības labad. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2005. gada 13. janvāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā datumā, federālā valdība saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par pasākumu sakarā ar DVB-T darbības izvēršanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Par šo pasākumu federālā valdība ziņoja juridiskās noteiktības labad.

| (3) | Ar 2005. gada 10. martu datētajā vēstulē Komisija pieprasīja papildu ziņas. Federālā valdība pēc termiņa pagarinājuma atbildēja ar 2005. gada 29. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā datumā. Komisijas dienesti 2005. gada 23. jūnijā tikās ar plašsaziņas līdzekļu iestādes un Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes pārstāvjiem, kas šajā sanāksmē sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2005. gada 10. martu datētajā vēstulē Komisija pieprasīja papildu ziņas. Federālā valdība pēc termiņa pagarinājuma atbildēja ar 2005. gada 29. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā datumā. Komisijas dienesti 2005. gada 23. jūnijā tikās ar plašsaziņas līdzekļu iestādes un Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes pārstāvjiem, kas šajā sanāksmē sniedza papildu informāciju.

| (4) | Komisija 2005. gada 9. novembrī pieņēma galīgu lēmumu, kurā paziņoja, ka valsts atbalsts DVB-T finansēšanai Berlīnē-Brandenburgā nav saderīgs ar kopējo tirgu (2). Ņemot vērā abu gadījumu līdzību, Komisija un Vācija vienojās atlikt paziņošanas procedūru (3), lai ļautu varas iestādēm novērtēt lēmuma par Berlīni-Brandenburgu ietekmi uz pašreizējo gadījumu. Tajā pašā laikā paziņošanas procedūra tika atlikta arī attiecībā uz citu līdzīgu pasākumu sakarā ar Bavāriju, par kuru Komisijai tika paziņots 2004. gada 8. decembrī (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2005. gada 9. novembrī pieņēma galīgu lēmumu, kurā paziņoja, ka valsts atbalsts DVB-T finansēšanai Berlīnē-Brandenburgā nav saderīgs ar kopējo tirgu (2). Ņemot vērā abu gadījumu līdzību, Komisija un Vācija vienojās atlikt paziņošanas procedūru (3), lai ļautu varas iestādēm novērtēt lēmuma par Berlīni-Brandenburgu ietekmi uz pašreizējo gadījumu. Tajā pašā laikā paziņošanas procedūra tika atlikta arī attiecībā uz citu līdzīgu pasākumu sakarā ar Bavāriju, par kuru Komisijai tika paziņots 2004. gada 8. decembrī (4).

| (5) | Ar 2006. gada 12. aprīli datētā vēstulē Komisija aicināja Vāciju mēneša laikā noteikt savu nostāju gaidāmajā paziņošanas procedūrā. Ar 2006. gada 12. maiju datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka negrasās atsaukt vai mainīt izziņoto pasākumu attiecībā uz ZRV. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2006. gada 12. aprīli datētā vēstulē Komisija aicināja Vāciju mēneša laikā noteikt savu nostāju gaidāmajā paziņošanas procedūrā. Ar 2006. gada 12. maiju datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka negrasās atsaukt vai mainīt izziņoto pasākumu attiecībā uz ZRV.

| (6) | Ar 2006. gada 19. jūliju datētā vēstulē Komisija informēja Vācijas Federatīvo Republiku, ka ir nolēmusi attiecībā uz minēto pasākumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt apsvērumus par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2006. gada 19. jūliju datētā vēstulē Komisija informēja Vācijas Federatīvo Republiku, ka ir nolēmusi attiecībā uz minēto pasākumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas izteikt apsvērumus par attiecīgo pasākumu.

| (7) | Pēc termiņa pagarināšanas Vācija ar 2006. gada 4. oktobri datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē atsaucās uz lēmumā sākt procedūru pausto lūgumu izteikt apsvērumus. Komisija saņēma apsvērumus arī no Eiropas Pavadoņu operatoru apvienības (“ESOA”) (6), Verband Privater Kabelnetzbetreiber e. V. (“ANGA”) (7) un ish NRW GmbH (“ish”) (8). |
| --- | --- |

(7)

Pēc termiņa pagarināšanas Vācija ar 2006. gada 4. oktobri datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē atsaucās uz lēmumā sākt procedūru pausto lūgumu izteikt apsvērumus. Komisija saņēma apsvērumus arī no Eiropas Pavadoņu operatoru apvienības (“ESOA”) (6), Verband Privater Kabelnetzbetreiber e. V. (“ANGA”) (7) un ish NRW GmbH (“ish”) (8).

| (8) | Ar 2006. gada 19. decembra vēstuli Komisija šos apsvērumus nosūtīja Vācijai, lūdzot izteikt viedokli. Iestādes iesniedza savu viedokli pēc termiņa pagarinājuma ar 2007. gada 16. februāri datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē. Komisija 2007. gada 19. aprīlī rīkoja sanāksmi ar LfM, lai varētu pirms novērtējuma galīgās redakcijas vēl pēdējo reizi apmainīties viedokļiem. Komisija 2007. gada 24. maija e-pasta ziņojumā nosūtīja jaunu neformālu informācijas pieprasījumu, uz kuru Vācijas iestādes atbildēja ar 2007. gada 5. jūliju datētā e-pasta ziņojumā, kas reģistrēts 6. jūlijā. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2006. gada 19. decembra vēstuli Komisija šos apsvērumus nosūtīja Vācijai, lūdzot izteikt viedokli. Iestādes iesniedza savu viedokli pēc termiņa pagarinājuma ar 2007. gada 16. februāri datētā un tajā pašā datumā reģistrētā vēstulē. Komisija 2007. gada 19. aprīlī rīkoja sanāksmi ar LfM, lai varētu pirms novērtējuma galīgās redakcijas vēl pēdējo reizi apmainīties viedokļiem. Komisija 2007. gada 24. maija e-pasta ziņojumā nosūtīja jaunu neformālu informācijas pieprasījumu, uz kuru Vācijas iestādes atbildēja ar 2007. gada 5. jūliju datētā e-pasta ziņojumā, kas reģistrēts 6. jūlijā.

II.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

1.   PRIEKŠVĒSTURE

| (9) | Izziņotais pasākums attiecas uz zemes ciparu televīzijas ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Tas jāskata saistībā ar apraides digitalizāciju, un tā aptver visas parastās televīzijas signālu raidīšanas platformas, t. i., kabeļu, pavadoņu un zemes. |
| --- | --- |

(9)

Izziņotais pasākums attiecas uz zemes ciparu televīzijas ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Tas jāskata saistībā ar apraides digitalizāciju, un tā aptver visas parastās televīzijas signālu raidīšanas platformas, t. i., kabeļu, pavadoņu un zemes.

| (10) | Galvenā digitalizācijas priekšrocība visās platformās ir raidīšanas jaudas palielinājums, ko panāk ar frekvenču diapazona lietderīgāku izmantojumu. Tā var dot iespēju piedāvāt jaunus, labākus apraides pakalpojumus, un zemes analogās TV atslēgšana varētu ļaut atbrīvot frekvences, kuras varētu piešķirt jaunām vajadzībām, un potenciāla jaunienācēju parādīšanās varētu palielināt tirgus konkurenci un veicināt inovāciju. Ņemot vērā šos ieguvumus, Komisija aktīvi atbalsta digitalizāciju (9). Šis process patlaban norisinās Vācijā un citās dalībvalstīs, un kopējais mērķis ir pabeigt atteikšanos no analogās televīzijas visā Eiropas Savienībā līdz 2012. gada sākumam (10). |
| --- | --- |

(10)

Galvenā digitalizācijas priekšrocība visās platformās ir raidīšanas jaudas palielinājums, ko panāk ar frekvenču diapazona lietderīgāku izmantojumu. Tā var dot iespēju piedāvāt jaunus, labākus apraides pakalpojumus, un zemes analogās TV atslēgšana varētu ļaut atbrīvot frekvences, kuras varētu piešķirt jaunām vajadzībām, un potenciāla jaunienācēju parādīšanās varētu palielināt tirgus konkurenci un veicināt inovāciju. Ņemot vērā šos ieguvumus, Komisija aktīvi atbalsta digitalizāciju (9). Šis process patlaban norisinās Vācijā un citās dalībvalstīs, un kopējais mērķis ir pabeigt atteikšanos no analogās televīzijas visā Eiropas Savienībā līdz 2012. gada sākumam (10).

| (11) | Lai veicinātu apraides digitalizāciju Vācijā, 1997. gada beigās pēc Vācijas zemju ministru prezidentu lēmuma pieņemšanas ar federālās valdības lēmumu tika uzsākta digitālās apraides iniciatīva (Initiative Digitaler Rundfunk, “IDR”). Šajā iniciatīvā federālā valdība, federālās zemes un dažādi citi tirgus dalībnieki izstrādāja ieteikumus par digitalizāciju. Sākotnējo IDR ziņojumu federālā valdība apstiprināja 1998. gada augustā, un tam sekoja vispārējs digitālās apraides ieviešanas plāns ar nosaukumu Startszenario 2000
   (11). Cita starpā šajā plānā bija noteikts, ka kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes televīzijas apraides digitalizācija Vācijā tiks pabeigta vēlākais 2010. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Lai veicinātu apraides digitalizāciju Vācijā, 1997. gada beigās pēc Vācijas zemju ministru prezidentu lēmuma pieņemšanas ar federālās valdības lēmumu tika uzsākta digitālās apraides iniciatīva (Initiative Digitaler Rundfunk, “IDR”). Šajā iniciatīvā federālā valdība, federālās zemes un dažādi citi tirgus dalībnieki izstrādāja ieteikumus par digitalizāciju. Sākotnējo IDR ziņojumu federālā valdība apstiprināja 1998. gada augustā, un tam sekoja vispārējs digitālās apraides ieviešanas plāns ar nosaukumu Startszenario 2000
   (11). Cita starpā šajā plānā bija noteikts, ka kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes televīzijas apraides digitalizācija Vācijā tiks pabeigta vēlākais 2010. gadā.

| (12) | Ziemeļreinā-Vestfālenē pārslēgšanās projektu vadīja LfM. Saskaņā ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 27. panta 1. punktu (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) (12)
  LfM ir uzdevums atbalstīt un virzīt pāreju no analogās uz ciparu pārraidi (“die LfM unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf digitale Übertragung”). Sakarā ar pāreju uz digitālo televīziju tai ar dažādo apraides līdzekļu kopdarbību un piemērotiem nosacījumiem ir jānodrošina programmu piedāvājuma daudzveidība (“Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen”). Otrs galvenais LfM uzdevums ir komerciālo raidsabiedrību pārraudzība. |
| --- | --- |

(12)

Ziemeļreinā-Vestfālenē pārslēgšanās projektu vadīja LfM. Saskaņā ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 27. panta 1. punktu (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) (12)
  LfM ir uzdevums atbalstīt un virzīt pāreju no analogās uz ciparu pārraidi (“die LfM unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf digitale Übertragung”). Sakarā ar pāreju uz digitālo televīziju tai ar dažādo apraides līdzekļu kopdarbību un piemērotiem nosacījumiem ir jānodrošina programmu piedāvājuma daudzveidība (“Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen”). Otrs galvenais LfM uzdevums ir komerciālo raidsabiedrību pārraudzība.

| (13) | Saistībā ar kabeļu, pavadoņu un zemes televīzijas pārraides digitalizāciju šis pasākums risina tikai pāreju uz zemes raidīšanas platformu. Kopumā ciparu zemes apraidē ir iesaistītas divu veidu komersantu grupas, kas var būt un var nebūt integrētas: tīkla operatori, kas rūpējas par apraides signālu pārraidi, un raidsabiedrības, kas veido un noformē saturu. |
| --- | --- |

(13)

Saistībā ar kabeļu, pavadoņu un zemes televīzijas pārraides digitalizāciju šis pasākums risina tikai pāreju uz zemes raidīšanas platformu. Kopumā ciparu zemes apraidē ir iesaistītas divu veidu komersantu grupas, kas var būt un var nebūt integrētas: tīkla operatori, kas rūpējas par apraides signālu pārraidi, un raidsabiedrības, kas veido un noformē saturu.

| (14) | Kopš kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas parādīšanās 20. gs. 80. gados zemes apraides tirgus daļa Vācijā kopumā ir krasi samazinājusies. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju kabeļtelevīzijas tīkli 20. gs. 80. gados tika izvērsti ar ievērojamu valsts atbalstu (13). Vācijas iestādes sniegušas ziņas, ka praktiski ikviena mājsaimniecība Vācijā spēj uztvert nekodētās televīzijas programmas no pavadoņiem. |
| --- | --- |

(14)

Kopš kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas parādīšanās 20. gs. 80. gados zemes apraides tirgus daļa Vācijā kopumā ir krasi samazinājusies. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju kabeļtelevīzijas tīkli 20. gs. 80. gados tika izvērsti ar ievērojamu valsts atbalstu (13). Vācijas iestādes sniegušas ziņas, ka praktiski ikviena mājsaimniecība Vācijā spēj uztvert nekodētās televīzijas programmas no pavadoņiem.

| (15) | Diagrammā, kas bija iekļauta arī lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir attēlots tirgus daļas samazinājums.
  1.   attēls
  Zemes platformas tirgus daļa visā valstī un ZRV (14) |
| --- | --- |

(15)

Diagrammā, kas bija iekļauta arī lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir attēlots tirgus daļas samazinājums.

1.   attēls

Zemes platformas tirgus daļa visā valstī un ZRV (14)

Image

| (16) | No 2004. gada pēc pārslēgšanās uz ciparu raidīšanu zemes platformas rūkošā daļa stabilizējās, bet kopš 2005. gada tendence ir pretēja. Saskaņā ar Digitalizācijas pārskata 2007 (15) ziņām Vācijas mājsaimniecībās 2007. gada vidū bija šāds procentuāls televīzijas uztveršanas sadalījums: 53,7 % kabeļtelevīzijas, 42,5 % pavadoņtelevīzijas, 11,5 % zemes televīzijas (pieaugums par diviem procentu punktiem salīdzinājumā ar 2006. gadu). Ciparu zemes televīzijas daļa bija ievērojami augusi – 3,6 miljoni mājsaimniecību lietoja DVB-T, kas ir gandrīz divreiz vairāk nekā iepriekšējā gadā. Zemes apraide sasniegusi gandrīz 90 % digitalizācijas pakāpi. Digitalizācijas pārskatā sniegts arī DVB-T televīzijas uztveršanas sadalījums pa reģioniem (16). Pēc šiem datiem mājsaimniecību uztveršanas tirgus daļa ZRV t. s. “galvenajos apgabalos” (Kerngebiete), kas aptver tikai apgabalus, kur DVB-T ir pieejama, palielinājās no 9,5 % 2005. gadā līdz 16,5 % 2007. gadā (sk. 2. attēlu).
  2.   attēls
  Zemes platformas tirgus daļa Vācijā un ZRV pēc pārejas |
| --- | --- |

(16)

No 2004. gada pēc pārslēgšanās uz ciparu raidīšanu zemes platformas rūkošā daļa stabilizējās, bet kopš 2005. gada tendence ir pretēja. Saskaņā ar Digitalizācijas pārskata 2007 (15) ziņām Vācijas mājsaimniecībās 2007. gada vidū bija šāds procentuāls televīzijas uztveršanas sadalījums: 53,7 % kabeļtelevīzijas, 42,5 % pavadoņtelevīzijas, 11,5 % zemes televīzijas (pieaugums par diviem procentu punktiem salīdzinājumā ar 2006. gadu). Ciparu zemes televīzijas daļa bija ievērojami augusi – 3,6 miljoni mājsaimniecību lietoja DVB-T, kas ir gandrīz divreiz vairāk nekā iepriekšējā gadā. Zemes apraide sasniegusi gandrīz 90 % digitalizācijas pakāpi. Digitalizācijas pārskatā sniegts arī DVB-T televīzijas uztveršanas sadalījums pa reģioniem (16). Pēc šiem datiem mājsaimniecību uztveršanas tirgus daļa ZRV t. s. “galvenajos apgabalos” (Kerngebiete), kas aptver tikai apgabalus, kur DVB-T ir pieejama, palielinājās no 9,5 % 2005. gadā līdz 16,5 % 2007. gadā (sk. 2. attēlu).

2.   attēls

Zemes platformas tirgus daļa Vācijā un ZRV pēc pārejas

Image

| (17) | Tehniskā ziņā, lai attīstītu ciparu zemes apraidi, tīkla operatoram ir jāmodernizē raidīšanas iekārtas un jāpiešķir frekvences raidīšanai. Lai gūtu labumu no digitalizācijas, līdzšinējā analogā apraide ir pakāpeniski jāizbeidz. Laikā, kad analogā un ciparu pārraide tiek veikta līdztekus (vienlaicīgas apraides periodā), pāreja faktiski var saasināt spektra sadalīšanas problēmu (17). Tirgus dalībniekiem ir jāvienojas par kopīgu brīdi, kad tiek ieslēgta ciparu un izslēgta analogā apraide, lai izvairītos no frekvenču trūkuma un līdz minimumam samazinātu paralēlas raidīšanas izmaksas. Ņemot vērā pārejas uz zemes apraidi sarežģītību, Startszenario 2000 bija paredzēta pakāpeniska DVB-T ieviešana dažādās federālajās zemēs, sākot ar visblīvāk apdzīvotajiem apgabaliem (18). |
| --- | --- |

(17)

Tehniskā ziņā, lai attīstītu ciparu zemes apraidi, tīkla operatoram ir jāmodernizē raidīšanas iekārtas un jāpiešķir frekvences raidīšanai. Lai gūtu labumu no digitalizācijas, līdzšinējā analogā apraide ir pakāpeniski jāizbeidz. Laikā, kad analogā un ciparu pārraide tiek veikta līdztekus (vienlaicīgas apraides periodā), pāreja faktiski var saasināt spektra sadalīšanas problēmu (17). Tirgus dalībniekiem ir jāvienojas par kopīgu brīdi, kad tiek ieslēgta ciparu un izslēgta analogā apraide, lai izvairītos no frekvenču trūkuma un līdz minimumam samazinātu paralēlas raidīšanas izmaksas. Ņemot vērā pārejas uz zemes apraidi sarežģītību, Startszenario 2000 bija paredzēta pakāpeniska DVB-T ieviešana dažādās federālajās zemēs, sākot ar visblīvāk apdzīvotajiem apgabaliem (18).

| (18) | Pirmo iniciatīvu LfM izrādīja Ziemeļreinā-Vestfālenē 1998. gada 27. novembrī (19) ar lēmumu sākt DVB-T izmēģinājuma projektu (DVB-T Feldversuch) Ķelnē 1999. un 2000. gadā. Ievērojot Startszenario 2000 mērķus, Ziemeļreinas-Vestfālenes iestādes pēc tam piekrita sadarboties ar Lejassaksijas, Šlēsvigas-Holšteinas, Hamburgas un Brēmenes kompetentajām iestādēm un veikt vienlaicīgu zemes apraides digitalizāciju, lai tādējādi vairotu efektivitāti. |
| --- | --- |

(18)

Pirmo iniciatīvu LfM izrādīja Ziemeļreinā-Vestfālenē 1998. gada 27. novembrī (19) ar lēmumu sākt DVB-T izmēģinājuma projektu (DVB-T Feldversuch) Ķelnē 1999. un 2000. gadā. Ievērojot Startszenario 2000 mērķus, Ziemeļreinas-Vestfālenes iestādes pēc tam piekrita sadarboties ar Lejassaksijas, Šlēsvigas-Holšteinas, Hamburgas un Brēmenes kompetentajām iestādēm un veikt vienlaicīgu zemes apraides digitalizāciju, lai tādējādi vairotu efektivitāti.

| (19) | LfM, valsts raidsabiedrības (“VRS”) ARD, ZDF un WDR Köln
   (20), komerciālās raidsabiedrības (“KRS”) RTL Television (“RTL”), VOX Film und Fernseh-GmbH & Co. KG (“VOX”) un ProSiebenSat.1 Media AG (“ProSiebenSat.1”) 2003. gada 20. oktobrī parakstīja vispārīgu nolīgumu par DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Nolīgumā Ķelne/Bonna un Rūra/Diseldorfa tika nosauktas kā divi apgabali, kur DVB-T ieviešama tūlīt pēc sekmīgas pārejas Berlīnes-Potsdamas apgabalā, un tika noteikts saistošs pārejas grafiks. Nolīgumā nebija nekādu konkrētu punktu par paredzētajiem finansēšanas pasākumiem. Tajā bija tikai norādīts, ka “atbalsta pasākuma veidā LfM sniedz finansējumu DVB-T raidīšanas tehniskajai infrastruktūrai Ziemeļreinā-Vestfālenē”. Bez tam pielikumā bija norāde uz finansēšanas plāna izstrādi pilsoņiem sociālu iemeslu dēļ (21). |
| --- | --- |

(19)

LfM, valsts raidsabiedrības (“VRS”) ARD, ZDF un WDR Köln
   (20), komerciālās raidsabiedrības (“KRS”) RTL Television (“RTL”), VOX Film und Fernseh-GmbH & Co. KG (“VOX”) un ProSiebenSat.1 Media AG (“ProSiebenSat.1”) 2003. gada 20. oktobrī parakstīja vispārīgu nolīgumu par DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Nolīgumā Ķelne/Bonna un Rūra/Diseldorfa tika nosauktas kā divi apgabali, kur DVB-T ieviešama tūlīt pēc sekmīgas pārejas Berlīnes-Potsdamas apgabalā, un tika noteikts saistošs pārejas grafiks. Nolīgumā nebija nekādu konkrētu punktu par paredzētajiem finansēšanas pasākumiem. Tajā bija tikai norādīts, ka “atbalsta pasākuma veidā LfM sniedz finansējumu DVB-T raidīšanas tehniskajai infrastruktūrai Ziemeļreinā-Vestfālenē”. Bez tam pielikumā bija norāde uz finansēšanas plāna izstrādi pilsoņiem sociālu iemeslu dēļ (21).

| (20) | 2003. gada 20. oktobra vispārīgo nolīgumu papildināja sadarbības nolīgums (Kooperationsvereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen), ko tās pašas puses (WDR pārstāvēja arī raidsabiedrību ARD), kā arī Ziemeļreinas-Vestfālenes zeme parakstīja 2003. gada 10. decembrī. Sadarbības nolīgumā tika definēti kopīgie principi saziņai DVB-T sakarā un tika noteiktas struktūras, kas atbild par nolīguma īstenošanu, konkrēti, virzības komiteja (Lenkungsausschuss) lēmumu pieņemšanai un projektu birojs (Projektbüro) īstenošanai. Projektu biroju izveidoja ar LfM (LfM Nova GmbH), WDR (kas pārstāvēja arī raidsabiedrību ARD) un ZDF2004. gada 14. janvāra līgumu. |
| --- | --- |

(20)

2003. gada 20. oktobra vispārīgo nolīgumu papildināja sadarbības nolīgums (Kooperationsvereinbarung zur Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Nordrhein-Westfalen), ko tās pašas puses (WDR pārstāvēja arī raidsabiedrību ARD), kā arī Ziemeļreinas-Vestfālenes zeme parakstīja 2003. gada 10. decembrī. Sadarbības nolīgumā tika definēti kopīgie principi saziņai DVB-T sakarā un tika noteiktas struktūras, kas atbild par nolīguma īstenošanu, konkrēti, virzības komiteja (Lenkungsausschuss) lēmumu pieņemšanai un projektu birojs (Projektbüro) īstenošanai. Projektu biroju izveidoja ar LfM (LfM Nova GmbH), WDR (kas pārstāvēja arī raidsabiedrību ARD) un ZDF2004. gada 14. janvāra līgumu.

| (21) | DVB-T tīkla kopējā raidīšanas jauda aptver sešus multipleksus (22), kas domāti pavisam 24 programmu kanālu pārraidīšanai gan Ķelnes/Bonnas, gan Diseldorfas/Rūras apgabalā. Lai sāktu ciparu zemes raidīšanu, bija jāpiešķir frekvences ar licencēm gan raidsabiedrībām (programmu raidīšanai), gan tīkla operatoriem (DVB-T platformas uzturēšanai). Programmu raidīšanai katrai no valsts raidorganizācijām (ARD, ZDF un WDR) tika piešķirts viens multiplekss gan Ķelnes/Bonnas, gan Diseldorfas/Rūras apgabalā. LfM sarīkoja konkursu uz komerciālajām raidorganizācijām rezervēto jaudu, un attiecīgās DVB-T licences tika piešķirtas 2004. gada 14. maijā. Licences tīkla ekspluatācijai Elektrosakaru un pasta pārvaldes iestāde (Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post, RegTP – tagad Bundesnetzagentur für Elektrizität, Telekommunikation, Post und Eisenbahn, BNetzA) piešķīra 2004. gadā (sīkāk par piešķiršanas procedūru sk. turpmāk 24.–30. apsvērumā). |
| --- | --- |

(21)

DVB-T tīkla kopējā raidīšanas jauda aptver sešus multipleksus (22), kas domāti pavisam 24 programmu kanālu pārraidīšanai gan Ķelnes/Bonnas, gan Diseldorfas/Rūras apgabalā. Lai sāktu ciparu zemes raidīšanu, bija jāpiešķir frekvences ar licencēm gan raidsabiedrībām (programmu raidīšanai), gan tīkla operatoriem (DVB-T platformas uzturēšanai). Programmu raidīšanai katrai no valsts raidorganizācijām (ARD, ZDF un WDR) tika piešķirts viens multiplekss gan Ķelnes/Bonnas, gan Diseldorfas/Rūras apgabalā. LfM sarīkoja konkursu uz komerciālajām raidorganizācijām rezervēto jaudu, un attiecīgās DVB-T licences tika piešķirtas 2004. gada 14. maijā. Licences tīkla ekspluatācijai Elektrosakaru un pasta pārvaldes iestāde (Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post, RegTP – tagad Bundesnetzagentur für Elektrizität, Telekommunikation, Post und Eisenbahn, BNetzA) piešķīra 2004. gadā (sīkāk par piešķiršanas procedūru sk. turpmāk 24.–30. apsvērumā).

| (22) | Saskaņā ar 2003. gada 20. oktobra vispārīgo vienošanos ciparu zemes pārraide Ķelnes/Bonnas apgabalā sākās 2004. gada 24. maijā un Diseldorfas/Rūras apgabalā – 2004. gada 8. novembrī. KRS zemes analogā pārraide (“ZAP”) attiecīgajos sākuma datumos tika apturēta. Trīs KRS kanālu ARD-Das Erste, ZDF un WDR ZAP vienlaicīgās apraides fāzē turpinājās līdztekus apmēram piecus mēnešus līdz atslēgšanai 2004. gada 8. novembrī Ķelnes/Bonnas apgabalā un 2005. gada 4. aprīlī – Diseldorfas/Rūras apgabalā. 2004. gada 19. novembrīLfM izdeva rīkojumu par finansiālu atbalstu DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T), kas stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2004. gada 3. maijā. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 2003. gada 20. oktobra vispārīgo vienošanos ciparu zemes pārraide Ķelnes/Bonnas apgabalā sākās 2004. gada 24. maijā un Diseldorfas/Rūras apgabalā – 2004. gada 8. novembrī. KRS zemes analogā pārraide (“ZAP”) attiecīgajos sākuma datumos tika apturēta. Trīs KRS kanālu ARD-Das Erste, ZDF un WDR ZAP vienlaicīgās apraides fāzē turpinājās līdztekus apmēram piecus mēnešus līdz atslēgšanai 2004. gada 8. novembrī Ķelnes/Bonnas apgabalā un 2005. gada 4. aprīlī – Diseldorfas/Rūras apgabalā. 2004. gada 19. novembrīLfM izdeva rīkojumu par finansiālu atbalstu DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T), kas stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2004. gada 3. maijā.

| (23) | Pēc aizsākuma Ķelnes/Bonnas apgabalā un Diseldorfas/Rūras apgabalā DVB-T darbība tiek izvērsta citos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos. 2006. gada 29. maijāDVB-T pārraides tika sāktas vēl divos apgabalos (Vupertālē un Austrumvestfālenē-Lipē). 2007. gada 12. jūnijāDVB-T pārraides sākās Minsterlandē, un ciparu zemes televīzijas pārraides sākums Āhenē un Dienvidvestfālenē tiek plānots 2007. gada novembrī. Pretēji Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalam šajos apgabalos pāreju izdara tikai valsts raidorganizācijas bez KRS dalības (23). |
| --- | --- |

(23)

Pēc aizsākuma Ķelnes/Bonnas apgabalā un Diseldorfas/Rūras apgabalā DVB-T darbība tiek izvērsta citos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos. 2006. gada 29. maijāDVB-T pārraides tika sāktas vēl divos apgabalos (Vupertālē un Austrumvestfālenē-Lipē). 2007. gada 12. jūnijāDVB-T pārraides sākās Minsterlandē, un ciparu zemes televīzijas pārraides sākums Āhenē un Dienvidvestfālenē tiek plānots 2007. gada novembrī. Pretēji Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalam šajos apgabalos pāreju izdara tikai valsts raidorganizācijas bez KRS dalības (23).

| (24) | Saskaņā ar Apvienotās Vācijas apraides nolīguma (Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland (RStV)) (24) 52.a panta 1. punktu ZRV Plašsaziņas līdzekļu likuma 28. pantā noteikts, ka, “pirmoreiz sadalot zemes digitālās apraides jaudas, priekšroka dodama tām raidorganizācijām, kuru programmu kanāli attiecīgajā apraides apgabalā tiek pārraidīti analogā veidā”. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Apvienotās Vācijas apraides nolīguma (Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland (RStV)) (24) 52.a panta 1. punktu ZRV Plašsaziņas līdzekļu likuma 28. pantā noteikts, ka, “pirmoreiz sadalot zemes digitālās apraides jaudas, priekšroka dodama tām raidorganizācijām, kuru programmu kanāli attiecīgajā apraides apgabalā tiek pārraidīti analogā veidā”.

| (25) | LfM2003. gada 14. novembrī izdeva noteikumus par zemes digitālās apraides jaudas sadali (Zuweisungssatzung). Taču digitalizācija arī prasīja, lai tiktu lietoti esošie zemes analogās televīzijas kanāli, kas bija piešķirti televīzijai RTL (RTL Television GmbH), VOX/DTCP (VOX Film-und Fernseh GmbH & Co. KG, kas arī pieder pie koncerna RTL kopā ar DTCP GmbH) un SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, turpmāk – ProSiebenSat.1). Attiecīgās analogās licences LfM bija piešķīrusi 2002. un 2003. gadā, un derīguma termiņš tām būtu beidzies 2008. gada 21. jūlijāRTL televīzijai, 2007. gada 31. janvārī – VOX, 2010. gada 31. oktobrī – SAT1. LfM2003. gada 13. novembra vēstulēs lūdza komerciālās raidsabiedrības RTL, VOX un ProSiebenSat.1 rakstveidā apstiprināt gatavību nodot savus analogos kanālus, lai varētu turpināt apraides jaudas sadali. Pēc raidsabiedrību apstiprinājuma saņemšanas (25)
  Land Gazette (Landesministerialblatt) 2003. gada 30. decembrī tika publicēts LfM2003. gada 4. decembra paziņojums par pirmo DVB-T apraides jaudu piešķiršanu komerciālajām raidsabiedrībām Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalā (26). |
| --- | --- |

(25)

LfM2003. gada 14. novembrī izdeva noteikumus par zemes digitālās apraides jaudas sadali (Zuweisungssatzung). Taču digitalizācija arī prasīja, lai tiktu lietoti esošie zemes analogās televīzijas kanāli, kas bija piešķirti televīzijai RTL (RTL Television GmbH), VOX/DTCP (VOX Film-und Fernseh GmbH & Co. KG, kas arī pieder pie koncerna RTL kopā ar DTCP GmbH) un SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, turpmāk – ProSiebenSat.1). Attiecīgās analogās licences LfM bija piešķīrusi 2002. un 2003. gadā, un derīguma termiņš tām būtu beidzies 2008. gada 21. jūlijāRTL televīzijai, 2007. gada 31. janvārī – VOX, 2010. gada 31. oktobrī – SAT1. LfM2003. gada 13. novembra vēstulēs lūdza komerciālās raidsabiedrības RTL, VOX un ProSiebenSat.1 rakstveidā apstiprināt gatavību nodot savus analogos kanālus, lai varētu turpināt apraides jaudas sadali. Pēc raidsabiedrību apstiprinājuma saņemšanas (25)
  Land Gazette (Landesministerialblatt) 2003. gada 30. decembrī tika publicēts LfM2003. gada 4. decembra paziņojums par pirmo DVB-T apraides jaudu piešķiršanu komerciālajām raidsabiedrībām Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalā (26).

| (26) | Konkurss aptvēra KRS atvēlēto apraides jaudas daļu, t. i., trīs multipleksus jeb 12 programmu kanālus katrā no apraides apgabaliem. Konkursa aprakstā bija izklāstīti atlases kritēriji gadījumam, ja būtu vairāk pretendentu nekā pieejamo programmu kanālu un ja būtu jāpieņem lēmums par izvēli no dažādiem pretendentiem. Atbilstīgi ZRV Plašsaziņas līdzekļu likumam kritērijos bija minēts, ka programmu kanālam jāsekmē līdzsvarots vispārējais programmu piedāvājums (Programmvielfalt) un raidorganizāciju plurālisms (Anbietervielfalt), kā arī raidorganizācijas klātbūtne ZAP tīklā (27). Konkursā nebija konkretizētas izmaksas vienas programmas raidīšanai pa DVB-T un nodoms finansiāli atbalstīt pāreju. Pieteikumu iesniegšanas termiņš bija 2004. gada 3. marts. |
| --- | --- |

(26)

Konkurss aptvēra KRS atvēlēto apraides jaudas daļu, t. i., trīs multipleksus jeb 12 programmu kanālus katrā no apraides apgabaliem. Konkursa aprakstā bija izklāstīti atlases kritēriji gadījumam, ja būtu vairāk pretendentu nekā pieejamo programmu kanālu un ja būtu jāpieņem lēmums par izvēli no dažādiem pretendentiem. Atbilstīgi ZRV Plašsaziņas līdzekļu likumam kritērijos bija minēts, ka programmu kanālam jāsekmē līdzsvarots vispārējais programmu piedāvājums (Programmvielfalt) un raidorganizāciju plurālisms (Anbietervielfalt), kā arī raidorganizācijas klātbūtne ZAP tīklā (27). Konkursā nebija konkretizētas izmaksas vienas programmas raidīšanai pa DVB-T un nodoms finansiāli atbalstīt pāreju. Pieteikumu iesniegšanas termiņš bija 2004. gada 3. marts.

| (27) | LfM kopā saņēma 21 piedāvājumu no raidorganizācijām un Plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu piedāvātājiem, kas atsaucās uz paziņojumu par konkursu. ProSiebenSat.1 un RTL group katrs pieteicās uz vienu multipleksu ar programmu komplektu (Programmbouquet) (28). LfM2004. gada 23. aprīlī Plašsaziņas līdzekļu komisija (Medienkommission) lēma par KRS atvēlēto programmu kanālu piešķiršanu. Uz lēmuma pamata 2004. gada 14. maijāLfM izdeva rīkojumu par attiecīgo DCB-T licenču piešķiršanu. Saskaņā ar lēmumu pa vienam multipleksam tika iedalīts komerciālās apraides koncerniem RTL un ProSiebenSat.1, bet viena atlikušā multipleksa jaudas tika sadalītas atsevišķu programmu kanālu pārraidītāju starpā: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) un onyx.tv/TerraNova (Onyx Television GmbH)
   (29). |
| --- | --- |

(27)

LfM kopā saņēma 21 piedāvājumu no raidorganizācijām un Plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu piedāvātājiem, kas atsaucās uz paziņojumu par konkursu. ProSiebenSat.1 un RTL group katrs pieteicās uz vienu multipleksu ar programmu komplektu (Programmbouquet) (28). LfM2004. gada 23. aprīlī Plašsaziņas līdzekļu komisija (Medienkommission) lēma par KRS atvēlēto programmu kanālu piešķiršanu. Uz lēmuma pamata 2004. gada 14. maijāLfM izdeva rīkojumu par attiecīgo DCB-T licenču piešķiršanu. Saskaņā ar lēmumu pa vienam multipleksam tika iedalīts komerciālās apraides koncerniem RTL un ProSiebenSat.1, bet viena atlikušā multipleksa jaudas tika sadalītas atsevišķu programmu kanālu pārraidītāju starpā: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) un onyx.tv/TerraNova (Onyx Television GmbH)
   (29).

| (28) | Saskaņā ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 12. panta 2. punktu, kas arī pieminēts konkursa paziņojumā, pirmreizējās licences var piešķirt uz laiku no četriem līdz desmit gadiem. Ar LfM2004. gada 14. maija rīkojumu licences ProSiebenSat.1, RTL un CNN tika piešķirtas uz pieciem gadiem, VIVA – līdz 2008. gada 2. decembrim, Eurosport S.A. – uz trim gadiem, TerraNova – līdz 2009. gada 17. jūnijam. Taču no 2007. gada 1. jūlijaTerraNova beidza raidīt DVB-T platformā un tika aizstāta ar Tele 5 (TM-TV GmbH)
   (30), ko izraudzījās no septiņu pieteikuma iesniedzēju vidus. 1. tabulā parādīts pārejas process Ķelnes/Bonnas apgabalā, ieskaitot vienlaicīgās apraides periodu VRS, bet ne KRS, kā iepriekš minēts 23. apsvērumā.
  1.   tabula
  Zemes apraide Ķelnē/Bonnā pirms un pēc pārejas










  Apraides kanāls | Analogā TV | Tīkla pakalpojumu sniegšanas zona 4.4.2005. | Programmas 24.5.2004. | Programmas 8.11.2004. | Programmas 4.4.2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K 05 | Sat.1 | | ARD – vienlaicīgā raidīšana | X | X |
| K 26 | ZDF | visā valstī | ZDF Bouquet | ZDF Bouquet | ZDF Bouquet |
| K 29 | ZDF | D | ZDF – vienlaicīgā raidīšana | RTL Bouquet | RTL Bouquet |
| K 34 | VOX | | ZDF bouquet | X | X |
| K 36 | RTL | E | | | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele 5 no 1.7.2007.) |
| K 43 | ARD | C | RTL/VOX/ProSieben/Sat.1 | Pro7Sat.1 Bouquet | Pro7Sat.1 Bouquet |
| K 49 | WDR | B | WDR – vienlaicīgā raidīšana | WDR Bouquet | WDR Bouquet |
| K 65 | X | A | ARD Bouquet | ARD Bouquet | ARD Bouquet |
| K 66 | X | | N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova | X |
| Paskaidrojumi. Tīkla pakalpojumus DVB-T apraides kanāliem K26, K29, K36 un K43 sniedz T-Systems, bet apraides kanāli K49 un K65 tika piešķirti WDR, taču raidīšanu daļēji veic arī T-Systems. Analogās pārraides norādītas slīpiem burtiem. Bouquet nozīmē četru programmu kompleksu, ko raida vienā ciparu multipleksā. Piešķirtie DVB-T kanāli raidsabiedrībām Diseldorfas/Rūras apgabalā šajā tabulā nav parādīti. Pāreja Ķelnes/Bonnas apgabalā tika pabeigta 2004. gada 8. novembrī, taču bija dažas sīkas tehniskas korekcijas attiecībā uz kanālu piešķiršanu 2005. gada 4. aprīlī sakarā ar pāreju Diseldorfas/Rūras apgabalā. Pēc vienlaicīgās raidīšanas perioda apraides kanāli K05, K65 un K66 patlaban saskaņā ar Komisijas rīcībā esošajām ziņām netiek izmantoti televīzijas raidīšanai. Pārskats ir dots tikai ilustrācijai. |

(28)

Saskaņā ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 12. panta 2. punktu, kas arī pieminēts konkursa paziņojumā, pirmreizējās licences var piešķirt uz laiku no četriem līdz desmit gadiem. Ar LfM2004. gada 14. maija rīkojumu licences ProSiebenSat.1, RTL un CNN tika piešķirtas uz pieciem gadiem, VIVA – līdz 2008. gada 2. decembrim, Eurosport S.A. – uz trim gadiem, TerraNova – līdz 2009. gada 17. jūnijam. Taču no 2007. gada 1. jūlijaTerraNova beidza raidīt DVB-T platformā un tika aizstāta ar Tele 5 (TM-TV GmbH)
   (30), ko izraudzījās no septiņu pieteikuma iesniedzēju vidus. 1. tabulā parādīts pārejas process Ķelnes/Bonnas apgabalā, ieskaitot vienlaicīgās apraides periodu VRS, bet ne KRS, kā iepriekš minēts 23. apsvērumā.

1.   tabula

Zemes apraide Ķelnē/Bonnā pirms un pēc pārejas

Apraides kanāls

Analogā TV

Tīkla pakalpojumu sniegšanas zona 4.4.2005.

Programmas 24.5.2004.

Programmas 8.11.2004.

Programmas 4.4.2005.

K 05

Sat.1

ARD – vienlaicīgā raidīšana

X

X

K 26

ZDF

visā valstī

ZDF Bouquet

ZDF Bouquet

ZDF Bouquet

K 29

ZDF

D

ZDF – vienlaicīgā raidīšana

RTL Bouquet

RTL Bouquet

K 34

VOX

ZDF bouquet

X

X

K 36

RTL

E

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele 5 no 1.7.2007.)

K 43

ARD

C

RTL/VOX/ProSieben/Sat.1

Pro7Sat.1 Bouquet

Pro7Sat.1 Bouquet

K 49

WDR

B

WDR – vienlaicīgā raidīšana

WDR Bouquet

WDR Bouquet

K 65

X

A

ARD Bouquet

ARD Bouquet

ARD Bouquet

K 66

X

N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova

X

Paskaidrojumi. Tīkla pakalpojumus DVB-T apraides kanāliem K26, K29, K36 un K43 sniedz T-Systems, bet apraides kanāli K49 un K65 tika piešķirti WDR, taču raidīšanu daļēji veic arī T-Systems. Analogās pārraides norādītas slīpiem burtiem. Bouquet nozīmē četru programmu kompleksu, ko raida vienā ciparu multipleksā. Piešķirtie DVB-T kanāli raidsabiedrībām Diseldorfas/Rūras apgabalā šajā tabulā nav parādīti. Pāreja Ķelnes/Bonnas apgabalā tika pabeigta 2004. gada 8. novembrī, taču bija dažas sīkas tehniskas korekcijas attiecībā uz kanālu piešķiršanu 2005. gada 4. aprīlī sakarā ar pāreju Diseldorfas/Rūras apgabalā. Pēc vienlaicīgās raidīšanas perioda apraides kanāli K05, K65 un K66 patlaban saskaņā ar Komisijas rīcībā esošajām ziņām netiek izmantoti televīzijas raidīšanai. Pārskats ir dots tikai ilustrācijai.

| (29) | Pēc Ziemeļreinas-Vestfālenes Valsts kancelejas lūguma Elektrosakaru un pasta pārvaldes iestāde (RegTP) 2004. gada 4. februārī uzsāka atklātu procedūru frekvenču piešķiršanai (31). Līdzīgi raidorganizācijām arī zemes analogo tīklu operatori iepriekš bija atteikušies no savām analogajām licencēm, kuru darbībai nebija noteikta termiņa. Kopējā ciparu apraide tika sadalīta piecās tīkla pakalpojumu pieprasījuma zonās (Versorgungsbedarfe) no A līdz E, kas atbilst atsevišķiem raidīšanas kanāliem (multipleksiem ciparu sistēmā). Attiecīgajā tiesību aktā (Verfügung) nebija norādīts, ka ir arī viena papildu valsts mēroga pakalpojumu zona, kas izziņota jau 2002. gada 27. novembrī (32). Pakalpojumu zona ir piešķirta Deutsche Telekom meitasuzņēmumam T-Systems un tiek izmantota ZDF programmu kanālu raidīšanai. |
| --- | --- |

(29)

Pēc Ziemeļreinas-Vestfālenes Valsts kancelejas lūguma Elektrosakaru un pasta pārvaldes iestāde (RegTP) 2004. gada 4. februārī uzsāka atklātu procedūru frekvenču piešķiršanai (31). Līdzīgi raidorganizācijām arī zemes analogo tīklu operatori iepriekš bija atteikušies no savām analogajām licencēm, kuru darbībai nebija noteikta termiņa. Kopējā ciparu apraide tika sadalīta piecās tīkla pakalpojumu pieprasījuma zonās (Versorgungsbedarfe) no A līdz E, kas atbilst atsevišķiem raidīšanas kanāliem (multipleksiem ciparu sistēmā). Attiecīgajā tiesību aktā (Verfügung) nebija norādīts, ka ir arī viena papildu valsts mēroga pakalpojumu zona, kas izziņota jau 2002. gada 27. novembrī (32). Pakalpojumu zona ir piešķirta Deutsche Telekom meitasuzņēmumam T-Systems un tiek izmantota ZDF programmu kanālu raidīšanai.

| (30) | Piešķiršanas procedūrā Ziemeļreinā-Vestfālenē T-Systems pieteicās uz frekvencēm pakalpojumu zonās C, D un E, kas atbilst komerciālajām raidsabiedrībām atvēlētajiem multipleksiem, WDR – uz frekvencēm pakalpojumu zonās A un B, kas atvēlētas valsts raidorganizācijām. Tā kā katrā no piecām pakalpojumu zonām bija tikai viens pieteikums, RegTP piešķīra frekvences t. s. pieteikšanās procedūrā, un tai nevajadzēja sākt frekvenču piešķiršanas otro posmu, t. i., konkursa procedūru. Tā kā T-Systems un WDR jau bija ZAP tīkla operatori un tiem bija elektrosakaru darbības atļauja, bija izpildīta arī prasība, ka frekvences piešķiramas pieteikšanās procedūrā. Tiesības ekspluatēt DVB-T tīklu tika piešķirtas uz apmēram divdesmit gadiem – līdz 2025. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(30)

Piešķiršanas procedūrā Ziemeļreinā-Vestfālenē T-Systems pieteicās uz frekvencēm pakalpojumu zonās C, D un E, kas atbilst komerciālajām raidsabiedrībām atvēlētajiem multipleksiem, WDR – uz frekvencēm pakalpojumu zonās A un B, kas atvēlētas valsts raidorganizācijām. Tā kā katrā no piecām pakalpojumu zonām bija tikai viens pieteikums, RegTP piešķīra frekvences t. s. pieteikšanās procedūrā, un tai nevajadzēja sākt frekvenču piešķiršanas otro posmu, t. i., konkursa procedūru. Tā kā T-Systems un WDR jau bija ZAP tīkla operatori un tiem bija elektrosakaru darbības atļauja, bija izpildīta arī prasība, ka frekvences piešķiramas pieteikšanās procedūrā. Tiesības ekspluatēt DVB-T tīklu tika piešķirtas uz apmēram divdesmit gadiem – līdz 2025. gada 31. decembrim.

2.   ATBALSTA PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

| (31) | Paziņojuma priekšmets ir finansiālā palīdzība, ko LfM vēlas sniegt KRS to programmu kanālu zemes digitālajai pārraidei Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalos. Vācijas iestādes ir aprēķinājušas, ka pēc DVB-T ieviešanas šajos apgabalos apmēram 14 miljoni iedzīvotāju no kopējā federālās zemes 18 miljonu iedzīvotāju kopskaita varēs uztvert DVB-T
   (33). |
| --- | --- |

(31)

Paziņojuma priekšmets ir finansiālā palīdzība, ko LfM vēlas sniegt KRS to programmu kanālu zemes digitālajai pārraidei Ķelnes/Bonnas un Diseldorfas/Rūras apgabalos. Vācijas iestādes ir aprēķinājušas, ka pēc DVB-T ieviešanas šajos apgabalos apmēram 14 miljoni iedzīvotāju no kopējā federālās zemes 18 miljonu iedzīvotāju kopskaita varēs uztvert DVB-T
   (33).

| (32) | Juridiskais pamats šai palīdzībai ir Apvienotās Vācijas apraides nolīguma (Rundfunkstaatsvertrag) 40. panta 1. punkta 2. apakšpunkts un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 88. panta 3. punkts, pēc kura zemes Plašsaziņas līdzekļu dienestiem – šajā gadījumā LfM – ir pienākums, izmantojot savu licenču maksas daļu, cita starpā veicināt raidīšanas tehniskās infrastruktūras attīstību un jaunu pārraides tehnoloģiju projektus. LfM budžets būtībā tiek finansēts par 2 % no licenču maksas, ko Ziemeļreinā-Vestfālenē iekasē saskaņā ar Apvienotās Vācijas apraides nolīguma 40. pantu saistībā ar tā 55. pantu, Vācijas Zemju nolīguma par apraides finansēšanu (Rundfunkfinanzierungs-Staatsvertrag) 10. un 11. pantu un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 116. panta 1. punktu (34). Licenču maksu no privātām mājsaimniecībām iekasē Vācijas TV licencēšanas birojs (Gebühreinziehungszentrale), un tā tiek nodota tādām saņēmējām iestādēm kā LfM. |
| --- | --- |

(32)

Juridiskais pamats šai palīdzībai ir Apvienotās Vācijas apraides nolīguma (Rundfunkstaatsvertrag) 40. panta 1. punkta 2. apakšpunkts un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 88. panta 3. punkts, pēc kura zemes Plašsaziņas līdzekļu dienestiem – šajā gadījumā LfM – ir pienākums, izmantojot savu licenču maksas daļu, cita starpā veicināt raidīšanas tehniskās infrastruktūras attīstību un jaunu pārraides tehnoloģiju projektus. LfM budžets būtībā tiek finansēts par 2 % no licenču maksas, ko Ziemeļreinā-Vestfālenē iekasē saskaņā ar Apvienotās Vācijas apraides nolīguma 40. pantu saistībā ar tā 55. pantu, Vācijas Zemju nolīguma par apraides finansēšanu (Rundfunkfinanzierungs-Staatsvertrag) 10. un 11. pantu un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 116. panta 1. punktu (34). Licenču maksu no privātām mājsaimniecībām iekasē Vācijas TV licencēšanas birojs (Gebühreinziehungszentrale), un tā tiek nodota tādām saņēmējām iestādēm kā LfM.

| (33) | Direktīvā par finansiālo atbalstu DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) (35), kas izdota 2004. gada 19. novembrī, izklāstīti galvenie noteikumi LfM finansiālās palīdzības sniegšanai komerciālajām raidorganizācijām. Direktīvas 2. pantā noteikts, ka finansiālā palīdzība attiecas uz raidīšanas maksu, ko raidorganizācijas maksā tīkla operatoram. Atbilstīgi 3. pantam saņēmēji var būt komerciālās raidorganizācijas vai plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji, kas ir saņēmuši zemes digitālās pārraides jaudas. Tās 4. pantā noteikts, ka finansējumu sniedz dotāciju veidā. 5. panta 1. punktā finansēšanas ilgums ierobežots līdz pieciem darbības gadiem. 5. panta 1. punktā noteikts, ka “finansējums caurmērā nedrīkst pārsniegt 30 % no raidīšanas maksas, kas jāmaksā par tīkla ekspluatāciju, un tiek piešķirts sarūkošā apjomā. Tas sākas pirmajā darbības gadā ar 40 % no raidīšanas maksas, kas jāmaksā par tīkla ekspluatāciju, un katrā darbības gadā tiek samazināts par 5 procentu punktiem, tā ka piektajā darbības gadā finansējuma daļa līdzinās tikai 20 %”. Turklāt 5. panta 3. punktā noteikts, ka “ietaupījums, ko dod analogās pārraides atslēgšana, atskaitāms no finansējuma”. |
| --- | --- |

(33)

Direktīvā par finansiālo atbalstu DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) (35), kas izdota 2004. gada 19. novembrī, izklāstīti galvenie noteikumi LfM finansiālās palīdzības sniegšanai komerciālajām raidorganizācijām. Direktīvas 2. pantā noteikts, ka finansiālā palīdzība attiecas uz raidīšanas maksu, ko raidorganizācijas maksā tīkla operatoram. Atbilstīgi 3. pantam saņēmēji var būt komerciālās raidorganizācijas vai plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēji, kas ir saņēmuši zemes digitālās pārraides jaudas. Tās 4. pantā noteikts, ka finansējumu sniedz dotāciju veidā. 5. panta 1. punktā finansēšanas ilgums ierobežots līdz pieciem darbības gadiem. 5. panta 1. punktā noteikts, ka “finansējums caurmērā nedrīkst pārsniegt 30 % no raidīšanas maksas, kas jāmaksā par tīkla ekspluatāciju, un tiek piešķirts sarūkošā apjomā. Tas sākas pirmajā darbības gadā ar 40 % no raidīšanas maksas, kas jāmaksā par tīkla ekspluatāciju, un katrā darbības gadā tiek samazināts par 5 procentu punktiem, tā ka piektajā darbības gadā finansējuma daļa līdzinās tikai 20 %”. Turklāt 5. panta 3. punktā noteikts, ka “ietaupījums, ko dod analogās pārraides atslēgšana, atskaitāms no finansējuma”.

| (34) | Sīkāka informācija, kas attiecas uz Direktīvas par finansiālo atbalstu konkrēto īstenošanu, ir izklāstīta paziņojumā. Programmu kanālu Viva, Eurosport, CNN un TerraNova (no 2007. gada 1. jūlijaTele 5) raidsabiedrībām, kas nepiedalījās zemes analogajā pārraidē, paredzētais finansiālais atbalsts ir tāds pats – tas pakāpeniski samazinās par 5 procentu punktiem gadā no 40 % no DVB-T raidīšanas maksas pirmajā gadā līdz 20 % no raidīšanas maksas piektajā gadā atbilstīgi direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(34)

Sīkāka informācija, kas attiecas uz Direktīvas par finansiālo atbalstu konkrēto īstenošanu, ir izklāstīta paziņojumā. Programmu kanālu Viva, Eurosport, CNN un TerraNova (no 2007. gada 1. jūlijaTele 5) raidsabiedrībām, kas nepiedalījās zemes analogajā pārraidē, paredzētais finansiālais atbalsts ir tāds pats – tas pakāpeniski samazinās par 5 procentu punktiem gadā no 40 % no DVB-T raidīšanas maksas pirmajā gadā līdz 20 % no raidīšanas maksas piektajā gadā atbilstīgi direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 2. punktam.

| (35) | Attiecībā uz koncernu RTL un ProSiebenSat.1 – KRS, kuras agrāk darbojās zemes analogajā platformā, – paziņojums neparedz piemērot rūkošo palīdzības daļu, kas noteikta direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 2. punktā. Šīm raidsabiedrībām, kurām katrai tika piešķirts vesels multiplekss, subsīdijas aprēķins tiek balstīts uz starpību starp raidīšanas maksas kopējo summu analogajā un ciparu sistēmā Ziemeļreinā-Vestfālenē, kā arī citās Ziemeļvācijas zemēs. Pēc Vācijas iestāžu ziņām šī aprēķina metode paredzēta, lai ņemtu vērā ietaupījumus, ko dod analogās pārraides atslēgšana, kā noteikts direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz koncernu RTL un ProSiebenSat.1 – KRS, kuras agrāk darbojās zemes analogajā platformā, – paziņojums neparedz piemērot rūkošo palīdzības daļu, kas noteikta direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 2. punktā. Šīm raidsabiedrībām, kurām katrai tika piešķirts vesels multiplekss, subsīdijas aprēķins tiek balstīts uz starpību starp raidīšanas maksas kopējo summu analogajā un ciparu sistēmā Ziemeļreinā-Vestfālenē, kā arī citās Ziemeļvācijas zemēs. Pēc Vācijas iestāžu ziņām šī aprēķina metode paredzēta, lai ņemtu vērā ietaupījumus, ko dod analogās pārraides atslēgšana, kā noteikts direktīvas par finansiālo atbalstu 5. panta 3. punktā.

| (36) | Paziņojumā Vācijas iestādes sniedza ziņas arī par paredzēto finansējuma apjomu, kura pamatā bija DVB-T raidīšanas maksas kalkulācija. Tajā pašā laikā tās akcentēja, ka valsts atbalsta aprēķina pamatā būs faktiskā raidīšanas maksa, kas finansējuma piešķiršanas brīdī KRS jāmaksā tīkla operatoram. Saskaņā ar Federālo Elektrosakaru likumu (Telekommunikationsgesetz) regulēšanas iestāde BNetzA raidīšanas maksu nosaka tikai tad, ja atklājas, ka tīkla operatoram ir ievērojama ietekme attiecīgajā tirgū. BNetzA 2006. gada jūlijā atbilstīgi Kopienas normām noteica attiecīgo tirgu apraides signālu pārraidei. Rezultātā izrādījās, ka KRS tīkla operatoram T-Systems ievērojama ietekme tirgū ir tikai zemes radio apraidē FM diapazonā (36). Līdz ar to tā var brīvi noteikt raidīšanas maksu komerciālajām raidsabiedrībām DVB-T platformā. |
| --- | --- |

(36)

Paziņojumā Vācijas iestādes sniedza ziņas arī par paredzēto finansējuma apjomu, kura pamatā bija DVB-T raidīšanas maksas kalkulācija. Tajā pašā laikā tās akcentēja, ka valsts atbalsta aprēķina pamatā būs faktiskā raidīšanas maksa, kas finansējuma piešķiršanas brīdī KRS jāmaksā tīkla operatoram. Saskaņā ar Federālo Elektrosakaru likumu (Telekommunikationsgesetz) regulēšanas iestāde BNetzA raidīšanas maksu nosaka tikai tad, ja atklājas, ka tīkla operatoram ir ievērojama ietekme attiecīgajā tirgū. BNetzA 2006. gada jūlijā atbilstīgi Kopienas normām noteica attiecīgo tirgu apraides signālu pārraidei. Rezultātā izrādījās, ka KRS tīkla operatoram T-Systems ievērojama ietekme tirgū ir tikai zemes radio apraidē FM diapazonā (36). Līdz ar to tā var brīvi noteikt raidīšanas maksu komerciālajām raidsabiedrībām DVB-T platformā.

| (37) | Paziņojumā Vācijas iestādes lēsa, ka DVB-T raidīšanas maksa vienam multipleksam būs 2,7 miljoni EUR gadā. Viena programmu kanāla raidīšanas maksa tādējādi tika lēsta 0,675 miljoni EUR gadā un 3,375 miljoni EUR visā atbalsta shēmas piecu gadu laikposmā (37). Šie skaitļi ir mazāki nekā zemes analogās pārraides maksa par vienu programmas kanālu. |
| --- | --- |

(37)

Paziņojumā Vācijas iestādes lēsa, ka DVB-T raidīšanas maksa vienam multipleksam būs 2,7 miljoni EUR gadā. Viena programmu kanāla raidīšanas maksa tādējādi tika lēsta 0,675 miljoni EUR gadā un 3,375 miljoni EUR visā atbalsta shēmas piecu gadu laikposmā (37). Šie skaitļi ir mazāki nekā zemes analogās pārraides maksa par vienu programmas kanālu.

| (38) | Pēc šiem datiem kopējais atsevišķajiem programmu kanāliem Viva, Eurosport, CNN un TerraNova (no 2007. gada 1. jūlijaTele 5) piešķiramais finansiālais atbalsts tika plānots EUR 4 050 000. Finansējuma apjoms katram programmas kanālam piecu gadu laikposmā ir parādīts 2. tabulā.
  2.   tabula
  Paredzamā raidīšanas maksa un finansējums Viva, Eurosport, CNN, TerraNova (Tele 5)









  (EUR) |
| --- | --- |
| Gads | Raidīšanas maksa par vienu programmas kanālu | Atbalsta intensitāte | Finansējuma apjoms |
| 1. gads | 675 000 | 40 % | 270 000 |
| 2. gads | 675 000 | 35 % | 236 250 |
| 3. gads | 675 000 | 30 % | 202 500 |
| 4. gads | 675 000 | 25 % | 168 750 |
| 5. gads | 675 000 | 20 % | 135 000 |
| Kopsumma par vienu programmas kanālu | 3 375 000 | | 1 012 500 |

(38)

Pēc šiem datiem kopējais atsevišķajiem programmu kanāliem Viva, Eurosport, CNN un TerraNova (no 2007. gada 1. jūlijaTele 5) piešķiramais finansiālais atbalsts tika plānots EUR 4 050 000. Finansējuma apjoms katram programmas kanālam piecu gadu laikposmā ir parādīts 2. tabulā.

2.   tabula

Paredzamā raidīšanas maksa un finansējums Viva, Eurosport, CNN, TerraNova (Tele 5)

(EUR)

Gads

Raidīšanas maksa par vienu programmas kanālu

Atbalsta intensitāte

Finansējuma apjoms

1. gads

675 000

40 %

270 000

2. gads

675 000

35 %

236 250

3. gads

675 000

30 %

202 500

4. gads

675 000

25 %

168 750

5. gads

675 000

20 %

135 000

Kopsumma par vienu programmas kanālu

3 375 000

1 012 500

| (39) | Paziņojumā sniegtais aprēķins par RTL group un ProSiebenSat.1 ir parādīts 3. tabulā. Pārējās vērā ņemtās Ziemeļvācijas zemes paziņojumā kopīgi nosauktas par “ziemeļiem” (38).
  3.   tabula
  Vācijas iestāžu aprēķinātās “papildu izmaksas”ProSiebenSat.1 un RTL
   (39)










  (EUR) |
| --- | --- |
| | RTL group | ProSiebenSat.1 |
| ZRV | “Ziemeļi” | ZRV | “Ziemeļi” |
| Analoguo programmu kanāli/raidīšanas maksa EUR gadā | RTL, VOX | RTL | Sat1 | Sat1, Pro7 |
| 2,2 miljoni | 3,9 miljoni | 0,8 miljoni | 4,6 miljoni |
| Ciparu programmu kanāli/raidīšanas maksa EUR gadā | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | Sat1, Pro7, N24, K1 | Sat1, Pro7, N24, K1 |
| 2,7 miljoni | 3,3 miljoni | 2,7 miljoni | 3,3 miljoni |
| Analogās/ciparu pārraides starpība | – 0,5 miljoni | + 0,6 miljoni | – 1,9 miljoni | + 1,3 miljoni |
| Kopējā bilance | + 0,1 miljoni | – 0,6 miljoni |

(39)

Paziņojumā sniegtais aprēķins par RTL group un ProSiebenSat.1 ir parādīts 3. tabulā. Pārējās vērā ņemtās Ziemeļvācijas zemes paziņojumā kopīgi nosauktas par “ziemeļiem” (38).

3.   tabula

Vācijas iestāžu aprēķinātās “papildu izmaksas”ProSiebenSat.1 un RTL
   (39)

(EUR)

RTL group

ProSiebenSat.1

ZRV

“Ziemeļi”

ZRV

“Ziemeļi”

Analoguo programmu kanāli/raidīšanas maksa EUR gadā

RTL, VOX

RTL

Sat1

Sat1, Pro7

2,2 miljoni

3,9 miljoni

0,8 miljoni

4,6 miljoni

Ciparu programmu kanāli/raidīšanas maksa EUR gadā

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

Sat1, Pro7, N24, K1

Sat1, Pro7, N24, K1

2,7 miljoni

3,3 miljoni

2,7 miljoni

3,3 miljoni

Analogās/ciparu pārraides starpība

– 0,5 miljoni

- 0,6 miljoni

– 1,9 miljoni

- 1,3 miljoni

Kopējā bilance

- 0,1 miljoni

– 0,6 miljoni

| (40) | Balstoties uz šo aprēķinu, LfM neplāno piešķirt dotāciju RTL group. No vienas puses, RTL group ir pozitīva vispārējā bilance. No otras puses, paziņojumā noteikts, ka RTL group ir skaidri atteicies no finansēšanas saistībā ar sarunām par analogo licenču nodošanu. Attiecībā uz ProSiebenSat.1 tiek uzskatīts, ka tam ir “papildu izdevumi” līdz EUR 600 000 gadā, un Vācijas iestādes paredz finansējumu līdz EUR 550 000 gadā piecu gadu laikposmā (pavisam līdz 2,75 miljoniem EUR). Tas atbilst apmēram 28 % no kopējās DVB-T raidīšanas maksas, ko ProSiebenSat.1 maksā Ziemeļreinā-Vestfālenē. |
| --- | --- |

(40)

Balstoties uz šo aprēķinu, LfM neplāno piešķirt dotāciju RTL group. No vienas puses, RTL group ir pozitīva vispārējā bilance. No otras puses, paziņojumā noteikts, ka RTL group ir skaidri atteicies no finansēšanas saistībā ar sarunām par analogo licenču nodošanu. Attiecībā uz ProSiebenSat.1 tiek uzskatīts, ka tam ir “papildu izdevumi” līdz EUR 600 000 gadā, un Vācijas iestādes paredz finansējumu līdz EUR 550 000 gadā piecu gadu laikposmā (pavisam līdz 2,75 miljoniem EUR). Tas atbilst apmēram 28 % no kopējās DVB-T raidīšanas maksas, ko ProSiebenSat.1 maksā Ziemeļreinā-Vestfālenē.

| (41) | Saskaņā ar minētajiem aprēķiniem kopējais budžets KRS DVB-T pārraides dotēšanai piecu gadu laikā tiek lēsts 6,8 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar minētajiem aprēķiniem kopējais budžets KRS DVB-T pārraides dotēšanai piecu gadu laikā tiek lēsts 6,8 miljonu EUR apmērā.

| (42) | LfM piešķir iepriekš aprakstīto finansiālo palīdzību tikai KRS programmu kanāliem. VRS finansē DVB-T pārraides izmaksas no to licenču maksas ieņēmuma. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegtajām ziņām WDR rīcībā ir plānotais budžets apmēram 40,8 miljoni EUR laikposmam no 2001. līdz 2008. gadam, ar ko segt pārejas izmaksas. ZDF gadījumā budžets visas valsts mēroga pārejai uz DVB-T bija 36,8 miljoni EUR laikposmam no 2001. līdz 2004. gadam un 33,2 miljoni EUR laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. |
| --- | --- |

(42)

LfM piešķir iepriekš aprakstīto finansiālo palīdzību tikai KRS programmu kanāliem. VRS finansē DVB-T pārraides izmaksas no to licenču maksas ieņēmuma. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegtajām ziņām WDR rīcībā ir plānotais budžets apmēram 40,8 miljoni EUR laikposmam no 2001. līdz 2008. gadam, ar ko segt pārejas izmaksas. ZDF gadījumā budžets visas valsts mēroga pārejai uz DVB-T bija 36,8 miljoni EUR laikposmam no 2001. līdz 2004. gadam un 33,2 miljoni EUR laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam.

| (43) | Finansēšanas direktīva stājās spēkā 2004. gada 3. maijā ar atpakaļejošu datumu. Taču ar LfM Plašsaziņas līdzekļu komisijas lēmumu Vācijas iestādes ir apņēmušās neīstenot finansēšanu, kamēr Komisija nav izdevusi apstiprinājumu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Līdz ar to šā pasākuma noteiktais finansējums komerciālajām raidsabiedrībām vēl nav piešķirts. |
| --- | --- |

(43)

Finansēšanas direktīva stājās spēkā 2004. gada 3. maijā ar atpakaļejošu datumu. Taču ar LfM Plašsaziņas līdzekļu komisijas lēmumu Vācijas iestādes ir apņēmušās neīstenot finansēšanu, kamēr Komisija nav izdevusi apstiprinājumu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. Līdz ar to šā pasākuma noteiktais finansējums komerciālajām raidsabiedrībām vēl nav piešķirts.

III.   IEMESLI FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (44) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju uzskatu, ka LfM paredzētās subsīdijas, šķiet, atbilst visiem EK līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir valsts atbalsts. Šķita, ka pasākums tiek īstenots, izmantojot valsts resursus, un par to maksā valsts. Šķita, ka tas rada priekšrocības komerciālajām raidsabiedrībām kā tiešajiem saņēmējiem un netieši var dot labumu tīkla operatoram T-Systems. |
| --- | --- |

(44)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju uzskatu, ka LfM paredzētās subsīdijas, šķiet, atbilst visiem EK līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir valsts atbalsts. Šķita, ka pasākums tiek īstenots, izmantojot valsts resursus, un par to maksā valsts. Šķita, ka tas rada priekšrocības komerciālajām raidsabiedrībām kā tiešajiem saņēmējiem un netieši var dot labumu tīkla operatoram T-Systems.

| (45) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija arī izteiktas šaubas par to, vai raidīšanas un tīkla apsaimniekošanas licenču piešķiršana līdz minimumam samazina vai likvidē selektīvu ekonomisku priekšrocību, ko rada subsīdija, un tādā veidā novērš konkurences traucējumu. Komisija uzskatīja, ka pasākums ir atbalsts nozarei un traucē konkurencei dažādo pārraides platformu (zemes, kabeļu, pavadoņu) starpā. Bija arī norādīts, ka pasākums varētu traucēt konkurencei komerciālo raidsabiedrību starpā. Ņemot vērā starptautisko konkurenci gan raidsabiedrību, gan tīklu operatoru starpā, Komisija uzskatīja, ka pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(45)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija arī izteiktas šaubas par to, vai raidīšanas un tīkla apsaimniekošanas licenču piešķiršana līdz minimumam samazina vai likvidē selektīvu ekonomisku priekšrocību, ko rada subsīdija, un tādā veidā novērš konkurences traucējumu. Komisija uzskatīja, ka pasākums ir atbalsts nozarei un traucē konkurencei dažādo pārraides platformu (zemes, kabeļu, pavadoņu) starpā. Bija arī norādīts, ka pasākums varētu traucēt konkurencei komerciālo raidsabiedrību starpā. Ņemot vērā starptautisko konkurenci gan raidsabiedrību, gan tīklu operatoru starpā, Komisija uzskatīja, ka pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (46) | Komisija arī izteica šaubas par pasākuma saderību ar EK līgumu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu tā konstatēja, ka nešķiet izpildīti EK līguma 87. panta 3. punkta c) un d) apakšpunkta un 86. panta 2. punkta pieteikšanās nosacījumi. Konkrēti Komisija uzskatīja, ka nekas neliecināja par to, ka Ziemeļreinā-Vestfālenē dominējošajā tirgus situācijā pasākums būtu uzskatāms par tik piemērotu, nepieciešamu un proporcionālu, lai pārvarētu konkrētas tirgus nepilnības, kas spētu kavēt pāreju uz ciparu televīziju. Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika pausts viedoklis, ka finansiālais atbalsts nav saistīts ar konkrētu kultūras aspektu. Komisija arī apšaubīja, vai pasākums būtu uzlūkojams kā kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(46)

Komisija arī izteica šaubas par pasākuma saderību ar EK līgumu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu tā konstatēja, ka nešķiet izpildīti EK līguma 87. panta 3. punkta c) un d) apakšpunkta un 86. panta 2. punkta pieteikšanās nosacījumi. Konkrēti Komisija uzskatīja, ka nekas neliecināja par to, ka Ziemeļreinā-Vestfālenē dominējošajā tirgus situācijā pasākums būtu uzskatāms par tik piemērotu, nepieciešamu un proporcionālu, lai pārvarētu konkrētas tirgus nepilnības, kas spētu kavēt pāreju uz ciparu televīziju. Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika pausts viedoklis, ka finansiālais atbalsts nav saistīts ar konkrētu kultūras aspektu. Komisija arī apšaubīja, vai pasākums būtu uzlūkojams kā kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

| (47) | Visbeidzot, Komisija sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru arī tādēļ, lai dotu Vācijai un ieinteresētajām personām iespēju iesniegt apsvērumus par aplūkojamā pasākuma pagaidu novērtējumu un sagādāt Komisijai attiecīgu informāciju, kas saistīta ar šo pasākumu. |
| --- | --- |

(47)

Visbeidzot, Komisija sāka oficiālās izmeklēšanas procedūru arī tādēļ, lai dotu Vācijai un ieinteresētajām personām iespēju iesniegt apsvērumus par aplūkojamā pasākuma pagaidu novērtējumu un sagādāt Komisijai attiecīgu informāciju, kas saistīta ar šo pasākumu.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI (40)

| (48) | Privāto kabeļtīklu operatoru apvienība ANGA (Verband Privater Kabelnetzbetrieber e.V.) uzsvēra, ka finansiāls atbalsts DVB-T pārraidei radot traucējumus konkurencei starp dažādiem pārraides veidiem par sliktu kabeļtīklu operatoriem. Tā ziņoja, ka DVB-T ieviešana jau izraisījusi klientu zudumu kabeļtelevīzijas operatoriem attiecīgajās zemēs. Zemes apraides klientu pāreja uz kabeļtelevīziju, kas notika pēc zemes analogās televīzijas atslēgšanas, bijusi ļoti ierobežota un nepavisam nav kompensējusi kabeļtelevīzijas klientu nepārtraukto zudumu. ANGA skatījumā pasākuma nolūks bijis mazināt kabeļtelevīzijas daļu, lai gan jau bijusi spēcīga konkurence ar pavadoņtelevīzijas un platjoslas (IPTV) operatoriem, kā arī dažādu kabeļtelevīzijas operatoru starpā. ANGA turklāt arī apšaubīja raidīšanas un tīkla apsaimniekošanas licenču piešķiršanas procedūras atklātumu. Attiecībā uz raidīšanas licenču piešķiršanu tā uzskata, ka procedūrā dota priekšroka tiem uzņēmumiem, kas jau darbojas analogajā tīklā (ProSiebenSat.1 un RTL group), atvēlot tiem pa veselam multipleksam, kas ļāvis tiem raidīt programmas, kuras tie nebija raidījuši analogajā režīmā. Attiecībā uz apsaimniekošanas licenču piešķiršanu tā ziņoja, ka jau no paša sākuma bijis skaidrs, ka licences saņēmēji būs valsts raidsabiedrības ARD un T-Systems. Tā apgalvoja, ka subsīdijas rada Deutsche Telekom priekšrocību, kas var radīt konkurences traucējumus ne tikai apraides nozarē, bet arī elektrosakaru nozarē, ja Deutsche Telekom sasaistītu sava meitasuzņēmuma T-Systems DVB-T piedāvājumu ar savu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu klientiem. Visbeidzot tā minēja, ka esot citas tirgū balstītas alternatīvas DVB-T finansēšanai ar programmu kodēšanu un klientu maksas noteikšanu. |
| --- | --- |

(48)

Privāto kabeļtīklu operatoru apvienība ANGA (Verband Privater Kabelnetzbetrieber e.V.) uzsvēra, ka finansiāls atbalsts DVB-T pārraidei radot traucējumus konkurencei starp dažādiem pārraides veidiem par sliktu kabeļtīklu operatoriem. Tā ziņoja, ka DVB-T ieviešana jau izraisījusi klientu zudumu kabeļtelevīzijas operatoriem attiecīgajās zemēs. Zemes apraides klientu pāreja uz kabeļtelevīziju, kas notika pēc zemes analogās televīzijas atslēgšanas, bijusi ļoti ierobežota un nepavisam nav kompensējusi kabeļtelevīzijas klientu nepārtraukto zudumu. ANGA skatījumā pasākuma nolūks bijis mazināt kabeļtelevīzijas daļu, lai gan jau bijusi spēcīga konkurence ar pavadoņtelevīzijas un platjoslas (IPTV) operatoriem, kā arī dažādu kabeļtelevīzijas operatoru starpā. ANGA turklāt arī apšaubīja raidīšanas un tīkla apsaimniekošanas licenču piešķiršanas procedūras atklātumu. Attiecībā uz raidīšanas licenču piešķiršanu tā uzskata, ka procedūrā dota priekšroka tiem uzņēmumiem, kas jau darbojas analogajā tīklā (ProSiebenSat.1 un RTL group), atvēlot tiem pa veselam multipleksam, kas ļāvis tiem raidīt programmas, kuras tie nebija raidījuši analogajā režīmā. Attiecībā uz apsaimniekošanas licenču piešķiršanu tā ziņoja, ka jau no paša sākuma bijis skaidrs, ka licences saņēmēji būs valsts raidsabiedrības ARD un T-Systems. Tā apgalvoja, ka subsīdijas rada Deutsche Telekom priekšrocību, kas var radīt konkurences traucējumus ne tikai apraides nozarē, bet arī elektrosakaru nozarē, ja Deutsche Telekom sasaistītu sava meitasuzņēmuma T-Systems DVB-T piedāvājumu ar savu platjoslas pakalpojumu piedāvājumu klientiem. Visbeidzot tā minēja, ka esot citas tirgū balstītas alternatīvas DVB-T finansēšanai ar programmu kodēšanu un klientu maksas noteikšanu.

| (49) | Galvenā Ziemeļreinas-Vestfālenes platjoslas kabeļa apsaimniekotāja ish (ish NRW GmbH) iesniegtie apsvērumi atgādina ANGA viedokli un kopumā atbalsta Komisijas nostāju lēmumā par procedūras uzsākšanu. Savos apsvērumos ish apgalvoja, ka DVB-T ieviešanas dēļ cietis ievērojamus klientu zaudējumus (2005. gadā ap 500 000), it īpaši tādēļ, ka DVB-T uztveršana ir “par brīvu” (dotēta), turpretim kabeļtelevīzijas pamatā ir abonēšana (41). Šo klientu zaudējumu nekompensēja ierobežotais klientu skaita pieaugums pēc zemes analogās pārraides atslēgšanas. Kā uzskata ish, tā klientu skaits varētu stabilizēties tikai pēc ievērojama ieguldījuma kabeļtelevīzijas infrastruktūras modernizācijā un piedāvājuma struktūras atjaunināšanas. Tās skatījumā subsīdijas paredzētas, lai saglabātu tehnoloģiju, kuras ekonomiskā dzīvotspēja ir apšaubāma un kuru varētu finansēt no citiem līdzekļiem, kā kodēšana un klientu maksa. Līdzīgi ANGA tas uzskata, ka pasākums arī nostiprinās Deutsche Telekom pozīcijas platjoslas tirgū. Visbeidzot, tas pauda viedokli, ka tieša finansiāla palīdzība palielina priekšrocību, kas jau ir raidsabiedrībām, kuras raida zemes platformā, ņemot vērā Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) 16. panta 2. punktā izklāstītos noteikumus, kas uzliek pienākumu kabeļtelevīzijas tīkla operatoriem savā tīklā pārraidīt tās programmas, kas saņēmušas LfM licenci zemes apraidei. |
| --- | --- |

(49)

Galvenā Ziemeļreinas-Vestfālenes platjoslas kabeļa apsaimniekotāja ish (ish NRW GmbH) iesniegtie apsvērumi atgādina ANGA viedokli un kopumā atbalsta Komisijas nostāju lēmumā par procedūras uzsākšanu. Savos apsvērumos ish apgalvoja, ka DVB-T ieviešanas dēļ cietis ievērojamus klientu zaudējumus (2005. gadā ap 500 000), it īpaši tādēļ, ka DVB-T uztveršana ir “par brīvu” (dotēta), turpretim kabeļtelevīzijas pamatā ir abonēšana (41). Šo klientu zaudējumu nekompensēja ierobežotais klientu skaita pieaugums pēc zemes analogās pārraides atslēgšanas. Kā uzskata ish, tā klientu skaits varētu stabilizēties tikai pēc ievērojama ieguldījuma kabeļtelevīzijas infrastruktūras modernizācijā un piedāvājuma struktūras atjaunināšanas. Tās skatījumā subsīdijas paredzētas, lai saglabātu tehnoloģiju, kuras ekonomiskā dzīvotspēja ir apšaubāma un kuru varētu finansēt no citiem līdzekļiem, kā kodēšana un klientu maksa. Līdzīgi ANGA tas uzskata, ka pasākums arī nostiprinās Deutsche Telekom pozīcijas platjoslas tirgū. Visbeidzot, tas pauda viedokli, ka tieša finansiāla palīdzība palielina priekšrocību, kas jau ir raidsabiedrībām, kuras raida zemes platformā, ņemot vērā Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma (Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen) 16. panta 2. punktā izklāstītos noteikumus, kas uzliek pienākumu kabeļtelevīzijas tīkla operatoriem savā tīklā pārraidīt tās programmas, kas saņēmušas LfM licenci zemes apraidei.

| (50) | Arī ESOA (Eiropas Pavadoņu operatoru apvienība) kopumā atbalstīja Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu pausto viedokli. Tā pauda uzskatu, ka LfM finansiālā palīdzība kropļo konkurenci dažādu pārraides platformu starpā. Principā tā uzskata, ka dalībvalsts palīdzības politikai pārejas veicināšanā jābūt pārredzamai un pamatotai, nediskriminējošai un tehnoloģiski neitrālai. Tā bilda, ka atbalsts zemes pārraidei veicina citu pārraides veidu norobežošanu no tirgus. Tā uzsvēra, ka pavadoņu operatori ieviesuši digitālo pārraidi no pavadoņiem bez valsts atbalsta, un norādīja, ka par spīti ieguldījumiem, kas nepieciešami pavadoņu darbības nodrošināšanai, šim pārraides līdzeklim ir vairākas priekšrocības salīdzinājumā ar zemes pārraidi (piem., plašs, viengabalains pārklājums, ne pārāk augstas infrastruktūras izmaksas). |
| --- | --- |

(50)

Arī ESOA (Eiropas Pavadoņu operatoru apvienība) kopumā atbalstīja Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu pausto viedokli. Tā pauda uzskatu, ka LfM finansiālā palīdzība kropļo konkurenci dažādu pārraides platformu starpā. Principā tā uzskata, ka dalībvalsts palīdzības politikai pārejas veicināšanā jābūt pārredzamai un pamatotai, nediskriminējošai un tehnoloģiski neitrālai. Tā bilda, ka atbalsts zemes pārraidei veicina citu pārraides veidu norobežošanu no tirgus. Tā uzsvēra, ka pavadoņu operatori ieviesuši digitālo pārraidi no pavadoņiem bez valsts atbalsta, un norādīja, ka par spīti ieguldījumiem, kas nepieciešami pavadoņu darbības nodrošināšanai, šim pārraides līdzeklim ir vairākas priekšrocības salīdzinājumā ar zemes pārraidi (piem., plašs, viengabalains pārklājums, ne pārāk augstas infrastruktūras izmaksas).

V.   VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS APSVĒRUMI

| (51) | Vācija uzskata, ka šis pasākums nav valsts atbalsts. Turklāt tā pauž viedokli, ka atbalsts, ja tas tiktu konstatēts, būtu saderīgs ar kopējo tirgu. Līdzās īpašiem apsvērumiem par pasākuma klasifikāciju un saderīgumu rakstveida apsvērumos izvirzīti vispārīgi argumenti par Komisijas politiku un pilnvarām atbilstīgi valsts atbalsta normām. |
| --- | --- |

(51)

Vācija uzskata, ka šis pasākums nav valsts atbalsts. Turklāt tā pauž viedokli, ka atbalsts, ja tas tiktu konstatēts, būtu saderīgs ar kopējo tirgu. Līdzās īpašiem apsvērumiem par pasākuma klasifikāciju un saderīgumu rakstveida apsvērumos izvirzīti vispārīgi argumenti par Komisijas politiku un pilnvarām atbilstīgi valsts atbalsta normām.

| (52) | Principā Vācija pauž viedokli, ka Komisijai nav tiesību iejaukties federālās valdības un zemju politiskajos lēmumos saglabāt zemes platformu un veikt tās digitalizāciju. Pie tam tās skatījumā Komisija nav tiesīga dalībvalstu iestāžu vietā vērtēt, vai citi pasākumi būtu bijuši vairāk piemēroti. Tā uzskata, ka tehnoloģiskās neitralitātes prasība nav piemērots kritērijs atbalsta pasākumu saderības novērtēšanai ciparu televīzijas jomā. Tā apšauba, vai Komisijas nostāja un konkrētā pasākuma izmeklēšanas ilgums saskan ar tās deklarētajiem centieniem atbalstīt digitalizāciju. Apsvērumos pausts viedoklis, ka Komisijas lēmumu pieņemšanā trūkstot konsekvences, īpaši attiecībā uz saderības pamatojuma novērtējumu. Vācija uzskata, ka galīgajā lēmumā par pasākumu Berlīnē-Brandenburgā sniegtie norādījumi neesot piemērojami šim gadījumam un nesniegšot pietiekamas liecības valsts iestādēm par saderīgiem pasākumiem, kuri varētu palīdzēt saglabāt zemes platformu. |
| --- | --- |

(52)

Principā Vācija pauž viedokli, ka Komisijai nav tiesību iejaukties federālās valdības un zemju politiskajos lēmumos saglabāt zemes platformu un veikt tās digitalizāciju. Pie tam tās skatījumā Komisija nav tiesīga dalībvalstu iestāžu vietā vērtēt, vai citi pasākumi būtu bijuši vairāk piemēroti. Tā uzskata, ka tehnoloģiskās neitralitātes prasība nav piemērots kritērijs atbalsta pasākumu saderības novērtēšanai ciparu televīzijas jomā. Tā apšauba, vai Komisijas nostāja un konkrētā pasākuma izmeklēšanas ilgums saskan ar tās deklarētajiem centieniem atbalstīt digitalizāciju. Apsvērumos pausts viedoklis, ka Komisijas lēmumu pieņemšanā trūkstot konsekvences, īpaši attiecībā uz saderības pamatojuma novērtējumu. Vācija uzskata, ka galīgajā lēmumā par pasākumu Berlīnē-Brandenburgā sniegtie norādījumi neesot piemērojami šim gadījumam un nesniegšot pietiekamas liecības valsts iestādēm par saderīgiem pasākumiem, kuri varētu palīdzēt saglabāt zemes platformu.

| (53) | Attiecībā uz aplūkojamā pasākuma klasifikāciju Vācijas iestādes vairākkārtīgi uzsver, ka iecerētie maksājumi ir kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un ka ir izpildīti lietas Altmark kritēriji. Tajā pašā laikā tās atkārto, ka pasākums netraucējot konkurenci ne raidsabiedrību, ne dažādu pārraides platformu vidū. Tās uzsver, ka LfM raidīšanas licenču piešķiršanas procedūra, kā arī RegTP tīkla apsaimniekošanas licenču izsniegšanas procedūra ir pārredzama un pilnīgi atbilst piemērojamām valsts prasībām. Lai gan finansēšana nav minēta raidīšanas licenču piešķiršanas konkursa paziņojumā, balstoties uz 2003. gada 20. oktobra vispārīgo nolīgumu, Vācijas iestādes uzsver, ka visi pieteikumu iesniedzēji zinājuši par iecerēto finansēšanas pasākumu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz aplūkojamā pasākuma klasifikāciju Vācijas iestādes vairākkārtīgi uzsver, ka iecerētie maksājumi ir kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un ka ir izpildīti lietas Altmark kritēriji. Tajā pašā laikā tās atkārto, ka pasākums netraucējot konkurenci ne raidsabiedrību, ne dažādu pārraides platformu vidū. Tās uzsver, ka LfM raidīšanas licenču piešķiršanas procedūra, kā arī RegTP tīkla apsaimniekošanas licenču izsniegšanas procedūra ir pārredzama un pilnīgi atbilst piemērojamām valsts prasībām. Lai gan finansēšana nav minēta raidīšanas licenču piešķiršanas konkursa paziņojumā, balstoties uz 2003. gada 20. oktobra vispārīgo nolīgumu, Vācijas iestādes uzsver, ka visi pieteikumu iesniedzēji zinājuši par iecerēto finansēšanas pasākumu.

| (54) | Atbildot uz apsvērumiem, kas saņemti no kabeļtelevīzijas nozares, Vācijas iestādes apšauba izteikumus par kabeļtelevīzijas klientu zudumu un apstrīd ish iesniegtos datus. Tās uzsver, ka kabeļtelevīzijas klientu skaita samazinājumu, iespējams, nav izraisījusi DVB-T ieviešana. Tās min, ka TV platjoslas kabeļu tīkli izveidoti 20. gs. 80. gados ar valsts atbalstu un arī kabeļtelevīzija ir guvusi labumu no regulārām priekšrocībām (saskaņā ar rīkojumu par papildu īres maksu (Mietnebenkostenverordnung)). Turklāt iestādes ziņo, ka to vispārējā pieeja ir tehnoloģiski neitrāla un ka nepieciešamības gadījumā tās atbalstītu arī kabeļtelevīzijas digitalizāciju. |
| --- | --- |

(54)

Atbildot uz apsvērumiem, kas saņemti no kabeļtelevīzijas nozares, Vācijas iestādes apšauba izteikumus par kabeļtelevīzijas klientu zudumu un apstrīd ish iesniegtos datus. Tās uzsver, ka kabeļtelevīzijas klientu skaita samazinājumu, iespējams, nav izraisījusi DVB-T ieviešana. Tās min, ka TV platjoslas kabeļu tīkli izveidoti 20. gs. 80. gados ar valsts atbalstu un arī kabeļtelevīzija ir guvusi labumu no regulārām priekšrocībām (saskaņā ar rīkojumu par papildu īres maksu (Mietnebenkostenverordnung)). Turklāt iestādes ziņo, ka to vispārējā pieeja ir tehnoloģiski neitrāla un ka nepieciešamības gadījumā tās atbalstītu arī kabeļtelevīzijas digitalizāciju.

| (55) | Ņemot vērā kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas tirgus daļas, tās uzskata, ka nepastāv risks, ka DVB-T aizvilinās raidsabiedrības no šīm platformām vai tiks ietekmēta klientu izvēle. Tās uzskata, ka pasākums nevis ietekmēs to stāvokli tirgū, bet drīzāk radīs pozitīvu konkurences spiedienu kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas operatoriem un tādējādi veicinās arī šo platformu digitalizāciju. Tajā pašā laikā apsvērumos arī apšaubīts, vai kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes apraides televīzija pieder pie viena un tā paša tirgus, ievērojot to tehnoloģiskās atšķirības un izmaksas pārejai no viena apraides veida uz otru. Pēc Vācijas iestāžu atzinuma zemes apraide tieši nekonkurē ar kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju, drīzāk papildina tās. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas tirgus daļas, tās uzskata, ka nepastāv risks, ka DVB-T aizvilinās raidsabiedrības no šīm platformām vai tiks ietekmēta klientu izvēle. Tās uzskata, ka pasākums nevis ietekmēs to stāvokli tirgū, bet drīzāk radīs pozitīvu konkurences spiedienu kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas operatoriem un tādējādi veicinās arī šo platformu digitalizāciju. Tajā pašā laikā apsvērumos arī apšaubīts, vai kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes apraides televīzija pieder pie viena un tā paša tirgus, ievērojot to tehnoloģiskās atšķirības un izmaksas pārejai no viena apraides veida uz otru. Pēc Vācijas iestāžu atzinuma zemes apraide tieši nekonkurē ar kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju, drīzāk papildina tās.

| (56) | Vācijas iestādes uzskata, ka pasākums nerada netiešu priekšrocību tīkla operatoram T-Systems. Tās apgalvo, ka varbūtējā priekšrocība, ko dod tīkla operatora finansēšana, nav ne pierādāma, ne izsakāma skaitļos un ka ar to nepietiek, lai T-Systems uzskatītu par netiešu labuma guvēju pēc valsts atbalsta normām. Tās arī apgalvo, ka tīkla izmantošanas garantijas nedod pasākums, bet gan izsniegtās raidīšanas licences. Turklāt tās uzskata, ka pasākums nebūt neļauj T-Systems uzlikt augstāku maksu un iegūt lielāku ienākumu. Bez tam attiecībā uz pasākuma ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm Vācijas iestādes uzskata, ka tikai pēc fakta, ka raidsabiedrības un tīkla operatori ir starptautiskā konkurencē, nevar secināt, ka ir skarta Kopienas iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(56)

Vācijas iestādes uzskata, ka pasākums nerada netiešu priekšrocību tīkla operatoram T-Systems. Tās apgalvo, ka varbūtējā priekšrocība, ko dod tīkla operatora finansēšana, nav ne pierādāma, ne izsakāma skaitļos un ka ar to nepietiek, lai T-Systems uzskatītu par netiešu labuma guvēju pēc valsts atbalsta normām. Tās arī apgalvo, ka tīkla izmantošanas garantijas nedod pasākums, bet gan izsniegtās raidīšanas licences. Turklāt tās uzskata, ka pasākums nebūt neļauj T-Systems uzlikt augstāku maksu un iegūt lielāku ienākumu. Bez tam attiecībā uz pasākuma ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm Vācijas iestādes uzskata, ka tikai pēc fakta, ka raidsabiedrības un tīkla operatori ir starptautiskā konkurencē, nevar secināt, ka ir skarta Kopienas iekšējā tirdzniecība.

| (57) | Pat ja pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, Vācijas iestādes apgalvo, ka tas jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK Līguma 86. panta 2. punktam vai 87. panta 3. punkta c) vai b) apakšpunktam. Tās atkārto nostāju, ka zemes ciparu televīzijas ieviešana ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. To skatījumā komerciālajām raidsabiedrībām šis pakalpojums ir uzticēts, atvēlot tām DVB-T raidīšanas jaudas. |
| --- | --- |

(57)

Pat ja pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu, Vācijas iestādes apgalvo, ka tas jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK Līguma 86. panta 2. punktam vai 87. panta 3. punkta c) vai b) apakšpunktam. Tās atkārto nostāju, ka zemes ciparu televīzijas ieviešana ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. To skatījumā komerciālajām raidsabiedrībām šis pakalpojums ir uzticēts, atvēlot tām DVB-T raidīšanas jaudas.

| (58) | Turklāt attiecībā uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Vācijas iestādes apgalvo, ka Komisija nav pietiekami ņēmusi vērā DVB-T ieviešanas pozitīvos aspektus. Konkrēti Komisija neesot ņēmusi vērā DVB-T ieguldījumu Plašsaziņas līdzekļu daudzveidībā, zemes platformas piemērotību reģionālo un vietējo programmu raidīšanai, DVB-T jaunrades potenciālu (sevišķi mobilajai uztveršanai) un pasākuma ieguldījumu DVB-T pārklājuma nodrošināšanā laukos un nomaļos apgabalos. Turklāt Komisija nav ņēmusi vērā LfM panākto efektivitāti, veicinot agrīnu pāreju un koordinējot procesu ar Ziemeļvācijas zemēm. To skatījumā tas, ka citos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos DVB-T tiek ieviesta bez komerciālo raidsabiedrību dalības, rāda, ka privātie operatori nav ieinteresēti piedalīties šajā platformā bez papildu stimuliem. Kopumā tās uzskata, ka pasākums saskan ar Komisijas Paziņojumu par pāreju no analogās uz ciparu pārraidi (“Pārslēgšanās paziņojumu”) (42). To skatījumā finansējums palīdz pārvarēt Paziņojumā uzrādītās grūtības un daļēji kompensē pārejas ievērojamās īstermiņa izmaksas, kas arī minētas paziņojumā. |
| --- | --- |

(58)

Turklāt attiecībā uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Vācijas iestādes apgalvo, ka Komisija nav pietiekami ņēmusi vērā DVB-T ieviešanas pozitīvos aspektus. Konkrēti Komisija neesot ņēmusi vērā DVB-T ieguldījumu Plašsaziņas līdzekļu daudzveidībā, zemes platformas piemērotību reģionālo un vietējo programmu raidīšanai, DVB-T jaunrades potenciālu (sevišķi mobilajai uztveršanai) un pasākuma ieguldījumu DVB-T pārklājuma nodrošināšanā laukos un nomaļos apgabalos. Turklāt Komisija nav ņēmusi vērā LfM panākto efektivitāti, veicinot agrīnu pāreju un koordinējot procesu ar Ziemeļvācijas zemēm. To skatījumā tas, ka citos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos DVB-T tiek ieviesta bez komerciālo raidsabiedrību dalības, rāda, ka privātie operatori nav ieinteresēti piedalīties šajā platformā bez papildu stimuliem. Kopumā tās uzskata, ka pasākums saskan ar Komisijas Paziņojumu par pāreju no analogās uz ciparu pārraidi (“Pārslēgšanās paziņojumu”) (42). To skatījumā finansējums palīdz pārvarēt Paziņojumā uzrādītās grūtības un daļēji kompensē pārejas ievērojamās īstermiņa izmaksas, kas arī minētas paziņojumā.

| (59) | Bez tam Vācijas iestādes uzskata, ka Komisijai būtu jāizskata arī pasākuma saderība atbilstīgi EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tās uzskata, ka pasākums ir svarīgs projekts visas Eiropas interesēs. Tās uzskata, ka arī tas secināms no Pārslēgšanās paziņojuma un visdažādākajiem saimnieciskiem, sociāliem un politiskiem labumiem, kas saistīti ar digitalizāciju. |
| --- | --- |

(59)

Bez tam Vācijas iestādes uzskata, ka Komisijai būtu jāizskata arī pasākuma saderība atbilstīgi EK Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Tās uzskata, ka pasākums ir svarīgs projekts visas Eiropas interesēs. Tās uzskata, ka arī tas secināms no Pārslēgšanās paziņojuma un visdažādākajiem saimnieciskiem, sociāliem un politiskiem labumiem, kas saistīti ar digitalizāciju.

VI.   PASĀKUMA VĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA ATBILSTĪGI EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTAM

| (60) | Komisija pētīja, vai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kur noteikts, ka “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Līdz ar to pasākums klasificējams kā valsts atbalsts, ja tiek izpildīti visi šie nosacījumi:






  a) | pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem, un valsts par to atbild; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija pētīja, vai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kur noteikts, ka “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Līdz ar to pasākums klasificējams kā valsts atbalsts, ja tiek izpildīti visi šie nosacījumi:

a)

pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem, un valsts par to atbild;

| b) | tas rada saimniecisku priekšrocību uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

tas rada saimniecisku priekšrocību uzņēmumiem;

| c) | priekšrocība ir selektīva un rada vai draud radīt konkurences traucējumus; un |
| --- | --- |

c)

priekšrocība ir selektīva un rada vai draud radīt konkurences traucējumus; un

| d) | pasākums ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

d)

pasākums ietekmē Kopienas iekšējo tirdzniecību.

1.1.   PASĀKUMA DOTĒŠANA NO VALSTS LĪDZEKĻIEM UN VALSTS ATBILDĪBA PAR TO

| (61) | Lai priekšrocību varētu klasificēt kā atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tai jābūt, atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas iztiesātajām lietām, pirmkārt, tieši sniegtai, izmantojot valsts resursus, otrkārt, par to jāatbild valstij (43). Lai nošķirtu valsts piešķirtu atbalstu no atbalsta, kas piešķirts, izmantojot valsts resursus, atbalsts jādefinē ne tikai kā atbalsts, ko tieši piešķir valsts, bet arī atbalsts, ko piešķir publiskas vai privātas personas, ko valsts ir norīkojusi vai dibinājusi (44). Kopienas tiesības nevar pieļaut valsts atbalsta normu apiešanu, vienkārši radot autonomas iestādes, kuru uzdevums ir piešķirt atbalstu (45). |
| --- | --- |

(61)

Lai priekšrocību varētu klasificēt kā atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, tai jābūt, atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas iztiesātajām lietām, pirmkārt, tieši sniegtai, izmantojot valsts resursus, otrkārt, par to jāatbild valstij (43). Lai nošķirtu valsts piešķirtu atbalstu no atbalsta, kas piešķirts, izmantojot valsts resursus, atbalsts jādefinē ne tikai kā atbalsts, ko tieši piešķir valsts, bet arī atbalsts, ko piešķir publiskas vai privātas personas, ko valsts ir norīkojusi vai dibinājusi (44). Kopienas tiesības nevar pieļaut valsts atbalsta normu apiešanu, vienkārši radot autonomas iestādes, kuru uzdevums ir piešķirt atbalstu (45).

| (62) | Procedūras gaitā Vācijas iestādes iebilda, ka līdzekļi netiekot piešķirti no valsts resursiem, jo tos finansē no licenču maksas, ko iekasē no atsevišķiem televīzijas skatītājiem, un tādēļ pasākumi nav slogs valsts budžetam. Tās uzskata, ka tas secināms no Tiesas spriedumiem lietās PreussenElektra
   (46)
  , Sloman Neptun
   (47) un Pearle un citi (48). |
| --- | --- |

(62)

Procedūras gaitā Vācijas iestādes iebilda, ka līdzekļi netiekot piešķirti no valsts resursiem, jo tos finansē no licenču maksas, ko iekasē no atsevišķiem televīzijas skatītājiem, un tādēļ pasākumi nav slogs valsts budžetam. Tās uzskata, ka tas secināms no Tiesas spriedumiem lietās PreussenElektra
   (46)
  , Sloman Neptun
   (47) un Pearle un citi (48).

| (63) | Vācijas iestādes neapstrīd, ka LfM ir valsts iestāde, ko izveidojusi valsts un kas veic valsts uzdevumu, un ka līdzekļi tiek piešķirti no tās budžeta. LfM ir valsts iestāde, kas izveidota ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumu. Likums nosaka LfM organizatorisko struktūru un uztic tai valsts uzdevumu plašu spektru apraides un frekvenču pārvaldībā. LfM ir Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes juridiskā pārraudzībā (49), un tās gada budžetu kontrolē zemes Valsts kontrole (50). Šajā lietā svarīgais valsts uzdevums, proti, raidīšanas tehniskās infrastruktūras un jaunu raidīšanas tehnoloģiju veicināšana, ir noteikts Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā (51). Konkrētāk attiecībā uz pāreju uz ciparu raidīšanu Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumā noteikts, ka LfM jāatbalsta un jāvirza pāreja no analogās uz ciparu raidīšanu (52). Tādēļ LfM ir uzskatāma par valsts izveidotu valsts iestādi, kas kalpo vispārības interesēm. |
| --- | --- |

(63)

Vācijas iestādes neapstrīd, ka LfM ir valsts iestāde, ko izveidojusi valsts un kas veic valsts uzdevumu, un ka līdzekļi tiek piešķirti no tās budžeta. LfM ir valsts iestāde, kas izveidota ar Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumu. Likums nosaka LfM organizatorisko struktūru un uztic tai valsts uzdevumu plašu spektru apraides un frekvenču pārvaldībā. LfM ir Ziemeļreinas-Vestfālenes zemes juridiskā pārraudzībā (49), un tās gada budžetu kontrolē zemes Valsts kontrole (50). Šajā lietā svarīgais valsts uzdevums, proti, raidīšanas tehniskās infrastruktūras un jaunu raidīšanas tehnoloģiju veicināšana, ir noteikts Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā (51). Konkrētāk attiecībā uz pāreju uz ciparu raidīšanu Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumā noteikts, ka LfM jāatbalsta un jāvirza pāreja no analogās uz ciparu raidīšanu (52). Tādēļ LfM ir uzskatāma par valsts izveidotu valsts iestādi, kas kalpo vispārības interesēm.

| (64) | Skaidri redzams, ka sakarā ar pasākumu plānotā finansēšana ir slogs LfM budžetam. Tas, ka LfM budžeta līdzekļi nāk no licenču maksas, ko iekasē no privātām mājsaimniecībām, netraucē LfM budžeta līdzekļus pieskaitīt pie valsts resursiem. Ar to, ka subsīdijas tiek piešķirtas no valsts iestādes budžeta, pietiek, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Turklāt licenču maksa ir obligāta nodeva, kas uzlikta radiouztvērēju un televizoru īpašniekiem, un maksas iekasēšanas procedūra ir līdzīga nodokļu iekasēšanai. Zemes kopīgi izlemj par licences maksas apmēru un nosaka to attiecīgos tiesību aktos. LfM uzkrātā licenču maksas daļa ir noteikta Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā, Vācijas Zemju nolīgumā par apraides finansēšanu un ZRV Plašsaziņas līdzekļu likumā, kā aprakstīts 32. punktā. Tādējādi licences maksa ir likumā noteikts maksājums, kas ir valsts pārziņā un veido valsts līdzekļus (53). |
| --- | --- |

(64)

Skaidri redzams, ka sakarā ar pasākumu plānotā finansēšana ir slogs LfM budžetam. Tas, ka LfM budžeta līdzekļi nāk no licenču maksas, ko iekasē no privātām mājsaimniecībām, netraucē LfM budžeta līdzekļus pieskaitīt pie valsts resursiem. Ar to, ka subsīdijas tiek piešķirtas no valsts iestādes budžeta, pietiek, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Turklāt licenču maksa ir obligāta nodeva, kas uzlikta radiouztvērēju un televizoru īpašniekiem, un maksas iekasēšanas procedūra ir līdzīga nodokļu iekasēšanai. Zemes kopīgi izlemj par licences maksas apmēru un nosaka to attiecīgos tiesību aktos. LfM uzkrātā licenču maksas daļa ir noteikta Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā, Vācijas Zemju nolīgumā par apraides finansēšanu un ZRV Plašsaziņas līdzekļu likumā, kā aprakstīts 32. punktā. Tādējādi licences maksa ir likumā noteikts maksājums, kas ir valsts pārziņā un veido valsts līdzekļus (53).

| (65) | Balstoties uz iepriekš teikto, atbilstīgi judikatūrai par citiem obligātajiem maksājumiem (54) Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem. Šis finansējums atbilst Tiesas judikatūrai, uz ko atsaucas Vācijas iestādes. Lietas, uz kurām norādījušas Vācijas iestādes, attiecās uz atšķirīgiem pasākuma veidiem, kas nav saistīti ar priekšrocību, ko dotē no valsts iestāžu budžeta. |
| --- | --- |

(65)

Balstoties uz iepriekš teikto, atbilstīgi judikatūrai par citiem obligātajiem maksājumiem (54) Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem. Šis finansējums atbilst Tiesas judikatūrai, uz ko atsaucas Vācijas iestādes. Lietas, uz kurām norādījušas Vācijas iestādes, attiecās uz atšķirīgiem pasākuma veidiem, kas nav saistīti ar priekšrocību, ko dotē no valsts iestāžu budžeta.

| (66) | Bez tam Vācijas iestādes iebilda, ka aplūkojamais pasākums neesot valsts atbildībā. Atsaucoties uz lietām Stardust Marine
   (55) un Pearle un citi (56), tās apgalvoja, ka fakts, ka LfM ir valsts iestāde valsts pārraudzībā, pats par sevi nenozīmē, ka par pasākumu atbild valsts. Tās apgalvoja, ka, ņemot vērā LfM neatkarību atbilstīgi Vācijas likumam (“Staatsferne der LfM”), valsts nevar ietekmēt šo pasākumu. |
| --- | --- |

(66)

Bez tam Vācijas iestādes iebilda, ka aplūkojamais pasākums neesot valsts atbildībā. Atsaucoties uz lietām Stardust Marine
   (55) un Pearle un citi (56), tās apgalvoja, ka fakts, ka LfM ir valsts iestāde valsts pārraudzībā, pats par sevi nenozīmē, ka par pasākumu atbild valsts. Tās apgalvoja, ka, ņemot vērā LfM neatkarību atbilstīgi Vācijas likumam (“Staatsferne der LfM”), valsts nevar ietekmēt šo pasākumu.

| (67) | Komisija uzskata, ka LfM neatkarība pēc Vācijas likuma netraucē aplūkojamo jautājumu no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas viedokļa uzskatīt par tādu, par ko atbild valsts. Vācijas iestāžu sniegtās ziņas liecina, ka pasākuma dotēšana LfM ir viens no valstiskajiem uzdevumiem, kuri noteikti Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumā. Lai gan šie noteikumi LfM garantē zināmu autonomiju ar nolūku nodrošināt apraides neatkarību, tie ierobežo rīcības brīvību budžeta līdzekļu izlietošanas ziņā. |
| --- | --- |

(67)

Komisija uzskata, ka LfM neatkarība pēc Vācijas likuma netraucē aplūkojamo jautājumu no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas viedokļa uzskatīt par tādu, par ko atbild valsts. Vācijas iestāžu sniegtās ziņas liecina, ka pasākuma dotēšana LfM ir viens no valstiskajiem uzdevumiem, kuri noteikti Apvienotās Vācijas apraides nolīgumā un Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likumā. Lai gan šie noteikumi LfM garantē zināmu autonomiju ar nolūku nodrošināt apraides neatkarību, tie ierobežo rīcības brīvību budžeta līdzekļu izlietošanas ziņā.

| (68) | Lai gan LfM ir autonoma, tā, kā iepriekš norādīts, ir valsts iestāde, kuras darbības acīm redzami virza valsts politikas apsvērumi. Nevar uzskatīt, ka paredzamā neatmaksājamu dotāciju piešķiršana komerciālām raidsabiedrībām atbilstīgi aplūkojamajam pasākumam bez tieša saimnieciska labuma LfM būtu uzskatāma par komerciālu apsvērumu stimulētu. Komisijas skatījumā šie apstākļi liek konstatēt, ka LfM piešķirtais finansējums ir valsts atbildībā. Eiropas Kopienu Tiesas lietas, uz kurām Vācijas iestādes atsaukušās, attiecas uz atšķirīgām situācijām (gluži saimniecisku iemeslu dēļ iekasētas nodevas lietā Pearle un citi un valsts uzņēmumi, kas veic komerciālu darbību, lietā Stardust Marine) un nepamato Vācijas iestāžu nostāju. |
| --- | --- |

(68)

Lai gan LfM ir autonoma, tā, kā iepriekš norādīts, ir valsts iestāde, kuras darbības acīm redzami virza valsts politikas apsvērumi. Nevar uzskatīt, ka paredzamā neatmaksājamu dotāciju piešķiršana komerciālām raidsabiedrībām atbilstīgi aplūkojamajam pasākumam bez tieša saimnieciska labuma LfM būtu uzskatāma par komerciālu apsvērumu stimulētu. Komisijas skatījumā šie apstākļi liek konstatēt, ka LfM piešķirtais finansējums ir valsts atbildībā. Eiropas Kopienu Tiesas lietas, uz kurām Vācijas iestādes atsaukušās, attiecas uz atšķirīgām situācijām (gluži saimniecisku iemeslu dēļ iekasētas nodevas lietā Pearle un citi un valsts uzņēmumi, kas veic komerciālu darbību, lietā Stardust Marine) un nepamato Vācijas iestāžu nostāju.

| (69) | Iepriekš minēto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem un ir valsts atbildībā. |
| --- | --- |

(69)

Iepriekš minēto apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums tiek dotēts no valsts līdzekļiem un ir valsts atbildībā.

1.2.   EKONOMISKA PRIEKŠROCĪBA UZŅĒMUMIEM

| (70) | Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu atbilstīgi EK līguma 87. panta 1. punktam, tam ir jārada ekonomiska priekšrocība vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju uzskatu, ka pasākums, šķiet, atbalsta komerciālās raidsabiedrības, kas saņem līdzekļus kā tieši ieguvēji, un varētu arī dot labumu DVB-T tīkla operatoram T-Systems, kas to apsaimnieko komerciālo raidsabiedrību vajadzībām. Iesniegtajos apsvērumos Vācijas iestādes iebilda, ka pasākums nerada priekšrocību ne tieši komerciālajām raidsabiedrībām, ne netieši tīkla operatoram. |
| --- | --- |

(70)

Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu atbilstīgi EK līguma 87. panta 1. punktam, tam ir jārada ekonomiska priekšrocība vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju uzskatu, ka pasākums, šķiet, atbalsta komerciālās raidsabiedrības, kas saņem līdzekļus kā tieši ieguvēji, un varētu arī dot labumu DVB-T tīkla operatoram T-Systems, kas to apsaimnieko komerciālo raidsabiedrību vajadzībām. Iesniegtajos apsvērumos Vācijas iestādes iebilda, ka pasākums nerada priekšrocību ne tieši komerciālajām raidsabiedrībām, ne netieši tīkla operatoram.

| (71) | Vācijas iestādes apgalvo, ka finansēšana neesot ekonomiska priekšrocība komerciālajām raidsabiedrībām, kas saņem līdzekļus no šā pasākuma. Pirmkārt, tā apgalvo, ka finansējums neesot priekšrocība, jo tas tikai kompensē raidsabiedrībām saimniecisko risku, kas saistīts ar dalību DVB-T. Otrkārt, tās apgalvo, ka pasākums aptverot tikai “papildu izmaksas” zemes digitālajai pārraidei salīdzinājumā ar analogo režīmu. |
| --- | --- |

(71)

Vācijas iestādes apgalvo, ka finansēšana neesot ekonomiska priekšrocība komerciālajām raidsabiedrībām, kas saņem līdzekļus no šā pasākuma. Pirmkārt, tā apgalvo, ka finansējums neesot priekšrocība, jo tas tikai kompensē raidsabiedrībām saimniecisko risku, kas saistīts ar dalību DVB-T. Otrkārt, tās apgalvo, ka pasākums aptverot tikai “papildu izmaksas” zemes digitālajai pārraidei salīdzinājumā ar analogo režīmu.

| (72) | Vācijas iestāžu sniegtās ziņas liecina, ka pasākums dotē pārraides maksu, ko komerciālās raidsabiedrības maksā tīkla operatoram. Šīs izmaksas ietilpst raidsabiedrību komerciālajā darbībā. Sedzot daļu maksas, pasākums atbrīvo raidsabiedrības no izdevumiem, kas ir daļa no to parastajām ekspluatācijas izmaksām. Tādēļ neatkarīgi no tā, vai tas ir domāts “saimnieciska riska” vai varbūtēju “papildu izmaksu” kompensācijai, Komisija uzskata, ka paredzētais valsts finansējums ir ekonomiska priekšrocība saņēmējiem. |
| --- | --- |

(72)

Vācijas iestāžu sniegtās ziņas liecina, ka pasākums dotē pārraides maksu, ko komerciālās raidsabiedrības maksā tīkla operatoram. Šīs izmaksas ietilpst raidsabiedrību komerciālajā darbībā. Sedzot daļu maksas, pasākums atbrīvo raidsabiedrības no izdevumiem, kas ir daļa no to parastajām ekspluatācijas izmaksām. Tādēļ neatkarīgi no tā, vai tas ir domāts “saimnieciska riska” vai varbūtēju “papildu izmaksu” kompensācijai, Komisija uzskata, ka paredzētais valsts finansējums ir ekonomiska priekšrocība saņēmējiem.

| (73) | Turklāt Komisija norāda, ka pretēji Vācijas iestāžu izvirzītajam argumentam nevar uzskatīt, ka pasākums aptver īstas raidsabiedrību “papildu izmaksas” attiecībā uz DVB-T. No vienas puses, šis arguments nav pamatots attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās zemes analogajā platformā un kurām tādēļ neradās izmaksas zemes analogajā pārraidē Ziemeļreinā-Vestfālenē. Attiecībā uz tām nav veikta cenu salīdzināšana, un Vācijas iestādes nav sniegušas attaisnojumu pasākuma aptvertajai pārraides maksas daļai. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Komisija norāda, ka pretēji Vācijas iestāžu izvirzītajam argumentam nevar uzskatīt, ka pasākums aptver īstas raidsabiedrību “papildu izmaksas” attiecībā uz DVB-T. No vienas puses, šis arguments nav pamatots attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās zemes analogajā platformā un kurām tādēļ neradās izmaksas zemes analogajā pārraidē Ziemeļreinā-Vestfālenē. Attiecībā uz tām nav veikta cenu salīdzināšana, un Vācijas iestādes nav sniegušas attaisnojumu pasākuma aptvertajai pārraides maksas daļai.

| (74) | Turklāt attiecībā uz tām raidsabiedrībām, kas agrāk darbojās zemes analogajā platformā, nevar uzskatīt, ka Vācijas iestāžu izmantotā aprēķinu metode atspoguļo īstas papildu izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz zemes digitālo raidīšanu. Salīdzinot pa programmu kanāliem, raidīšanas maksa DVB-T faktiski ir zemāka nekā analogajā režīmā. Varbūtējās “papildu izmaksas” rodas vienīgi no šo raidsabiedrību pārraidīto kanālu skaita pieauguma (sk. 4. tabulu, kurā ir pārskats par raidīšanas maksu Ziemeļreinā-Vestfālenē un plānotās subsīdijas).
  4.   tabula
  Pārskats par raidīšanas izmaksām pa programmām un plānotais valsts atbalsts Ziemeļreinā-Vestfālenē (EUR)










  Raidsabiedrības/programmu kanāli | Raidīšanas maksa gadā | Ciparu/analogās pārraides izmaksu gada kopējā starpība (57) | Vidējais plānotais valsts atbalsts gadā (58) | Atbalsta vidējā intensitāte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| analogā (59) | ciparu (60) |
| RTL | 1 351 640 | 675 000 | – 676 640 | | |
| VOX | 783 663 | 675 000 | – 108 663 | | |
| RTL2 | n. d. | 675 000 | 675 000 | | |
| SUPER RTL | n. d. | 675 000 | 675 000 | | |
| RTL kopā | 2 135 303 | 2 700 000 | 564 697 | 0 | 0 |
| SAT 1 | 722 789 | 675 000 | –47 789 | | |
| Pro 7 | n. d. | 675 000 | 675 000 | | |
| Nr. 24 | n. d. | 675 000 | 675 000 | | |
| Kabel 1 | n. d. | 675 000 | 675 000 | | |
| P7Sat1 kopā | 722 789 | 2 700 000 | 1 977 211 | 550 000 | 28 % |
| TerraNova | n. d. | 675 000 | n. d. | 202 500 | 30 % |
| Eurosport | n. d. | 675 000 | n. d. | 202 500 | 30 % |
| CNN | n. d. | 675 000 | n. d. | 202 500 | 30 % |
| VIVA | n. d. | 675 000 | n. d. | 202 500 | 30 % |

(74)

Turklāt attiecībā uz tām raidsabiedrībām, kas agrāk darbojās zemes analogajā platformā, nevar uzskatīt, ka Vācijas iestāžu izmantotā aprēķinu metode atspoguļo īstas papildu izmaksas, kas saistītas ar pāreju uz zemes digitālo raidīšanu. Salīdzinot pa programmu kanāliem, raidīšanas maksa DVB-T faktiski ir zemāka nekā analogajā režīmā. Varbūtējās “papildu izmaksas” rodas vienīgi no šo raidsabiedrību pārraidīto kanālu skaita pieauguma (sk. 4. tabulu, kurā ir pārskats par raidīšanas maksu Ziemeļreinā-Vestfālenē un plānotās subsīdijas).

4.   tabula

Pārskats par raidīšanas izmaksām pa programmām un plānotais valsts atbalsts Ziemeļreinā-Vestfālenē (EUR)

Raidsabiedrības/programmu kanāli

Raidīšanas maksa gadā

Ciparu/analogās pārraides izmaksu gada kopējā starpība (57)

Vidējais plānotais valsts atbalsts gadā (58)

Atbalsta vidējā intensitāte

analogā (59)

ciparu (60)

RTL

1 351 640

675 000

– 676 640

VOX

783 663

675 000

– 108 663

RTL2

n. d.

675 000

675 000

SUPER RTL

n. d.

675 000

675 000

RTL kopā

2 135 303

2 700 000

564 697

0

0

SAT 1

722 789

675 000

–47 789

Pro 7

n. d.

675 000

675 000

Nr. 24

n. d.

675 000

675 000

Kabel 1

n. d.

675 000

675 000

P7Sat1 kopā

722 789

2 700 000

1 977 211

550 000

28 %

TerraNova

n. d.

675 000

n. d.

202 500

30 %

Eurosport

n. d.

675 000

n. d.

202 500

30 %

CNN

n. d.

675 000

n. d.

202 500

30 %

VIVA

n. d.

675 000

n. d.

202 500

30 %

| (75) | Treškārt, Vācijas iestādes arī apgalvo, ka subsīdija ir kompensācija tām raidsabiedrībām, kuras atteikušās no analogās licences pirms to derīguma termiņa beigām, lai varētu ieviest DVB-T. Komisija pirmām kārtām norāda, ka šo argumentu nevar attiecināt uz tām raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās analogajā platformā un kurām nebija analogās raidīšanas licences. |
| --- | --- |

(75)

Treškārt, Vācijas iestādes arī apgalvo, ka subsīdija ir kompensācija tām raidsabiedrībām, kuras atteikušās no analogās licences pirms to derīguma termiņa beigām, lai varētu ieviest DVB-T. Komisija pirmām kārtām norāda, ka šo argumentu nevar attiecināt uz tām raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās analogajā platformā un kurām nebija analogās raidīšanas licences.

| (76) | Attiecībā uz raidsabiedrībām, kas darbojās analogajā platformā Vācijas iestāžu apsvērumos arī teikts, ka licenču esība un neizmantotais lietošanas termiņš tieši neietekmē subsīdijas summu, ņemot vērā to, ka ekonomiskais neizdevīgums, ko rada atteikšanās no analogās pārraides, to skatījumā nav precīzi nosakāms. Pēc šo iestāžu teiktā tā vietā tika ņemta vērā analogo licenču nodošana sakarā ar digitālo multipleksu piešķiršanu attiecīgajām raidsabiedrībām (61). Rezultātā gan RTL group, gan ProSiebenSat.1 saņēma licenci četriem programmu kanāliem divu ZAP programmu vietā RTL group un vienas ZAP programmas vietā ProSiebenSat.1. To, ka subsīdija nav saistīta ar licenču nodošanu, rāda arī apstāklis, ka tikai ProSiebenSat.1 ir tiesīgs saņemt līdzekļus saskaņā ar Vācijas iestāžu iesniegto aprēķina metodi. Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par neizmantotā termiņa saimnieciskās vērtības kompensāciju par RTL Television, VOX/DTCP un Sat1 nodotajām analogās raidīšanas licencēm. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz raidsabiedrībām, kas darbojās analogajā platformā Vācijas iestāžu apsvērumos arī teikts, ka licenču esība un neizmantotais lietošanas termiņš tieši neietekmē subsīdijas summu, ņemot vērā to, ka ekonomiskais neizdevīgums, ko rada atteikšanās no analogās pārraides, to skatījumā nav precīzi nosakāms. Pēc šo iestāžu teiktā tā vietā tika ņemta vērā analogo licenču nodošana sakarā ar digitālo multipleksu piešķiršanu attiecīgajām raidsabiedrībām (61). Rezultātā gan RTL group, gan ProSiebenSat.1 saņēma licenci četriem programmu kanāliem divu ZAP programmu vietā RTL group un vienas ZAP programmas vietā ProSiebenSat.1. To, ka subsīdija nav saistīta ar licenču nodošanu, rāda arī apstāklis, ka tikai ProSiebenSat.1 ir tiesīgs saņemt līdzekļus saskaņā ar Vācijas iestāžu iesniegto aprēķina metodi. Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par neizmantotā termiņa saimnieciskās vērtības kompensāciju par RTL Television, VOX/DTCP un Sat1 nodotajām analogās raidīšanas licencēm.

| (77) | Visbeidzot, atsaucoties uz ProSiebenSat.1 apsvērumiem Berlīnes-Brandenburgas lietā (62), Vācijas iestādes atbildē uz formālās izmeklēšanas sākuma paziņojumu norādījušas, ka pēc Komisijas loģikas lēmumā sākt formālu izmeklēšanu komerciālajām raidsabiedrībām visa ekonomiskā priekšrocība, ko tām dod valsts finansējums, būtu jānodod tīkla operatoram T-Systems raidīšanas maksas veidā. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot, atsaucoties uz ProSiebenSat.1 apsvērumiem Berlīnes-Brandenburgas lietā (62), Vācijas iestādes atbildē uz formālās izmeklēšanas sākuma paziņojumu norādījušas, ka pēc Komisijas loģikas lēmumā sākt formālu izmeklēšanu komerciālajām raidsabiedrībām visa ekonomiskā priekšrocība, ko tām dod valsts finansējums, būtu jānodod tīkla operatoram T-Systems raidīšanas maksas veidā.

| (78) | Komisija norāda, ka šis arguments ir pretrunā tiem, ko Vācija izvirzīja attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības tīkla operatoram esību, un Vācijas iestādes to nav pamatojušas. Kā jau paskaidrots 80. un 88. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tīkla operators T-Systems varētu iegūt netiešu labumu no šā pasākuma. Taču nekas neliecina par to, ka tas nozīmētu raidsabiedrību parasto ekspluatācijas izdevumu finansēšanas radītās ekonomiskās priekšrocības pilnīgu nodošanu. Tādēļ pēc Komisijas domām arī šis arguments nav pieņemams. |
| --- | --- |

(78)

Komisija norāda, ka šis arguments ir pretrunā tiem, ko Vācija izvirzīja attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības tīkla operatoram esību, un Vācijas iestādes to nav pamatojušas. Kā jau paskaidrots 80. un 88. apsvērumā, Komisija uzskata, ka tīkla operators T-Systems varētu iegūt netiešu labumu no šā pasākuma. Taču nekas neliecina par to, ka tas nozīmētu raidsabiedrību parasto ekspluatācijas izdevumu finansēšanas radītās ekonomiskās priekšrocības pilnīgu nodošanu. Tādēļ pēc Komisijas domām arī šis arguments nav pieņemams.

| (79) | Bez tam Komisija norāda, ka nav uzskatāms, ka 24. un 28. apsvērumā aprakstītā raidīšanas licenču piešķiršanas procedūra būtu likvidējusi vai kaut cik mazinājusi komerciālajām raidsabiedrībām piešķirto ekonomisko priekšrocību. Konkursa paziņojumā nebija pieminēta finansēšana. Vispārējā vienošanās, ko 2003. gada 20. oktobrī noslēdza LfM, VRS un analogajā platformā esošās komerciālās raidsabiedrības, tikai neskaidri norāda uz iespējamiem atbalsta pasākumiem, neminot paredzētās finansiālās palīdzības detaļas. Tādēļ raidsabiedrībām, iesniedzot licences pieteikumu, nebija iespējams ņemt vērā finansējuma apjomu. |
| --- | --- |

(79)

Bez tam Komisija norāda, ka nav uzskatāms, ka 24. un 28. apsvērumā aprakstītā raidīšanas licenču piešķiršanas procedūra būtu likvidējusi vai kaut cik mazinājusi komerciālajām raidsabiedrībām piešķirto ekonomisko priekšrocību. Konkursa paziņojumā nebija pieminēta finansēšana. Vispārējā vienošanās, ko 2003. gada 20. oktobrī noslēdza LfM, VRS un analogajā platformā esošās komerciālās raidsabiedrības, tikai neskaidri norāda uz iespējamiem atbalsta pasākumiem, neminot paredzētās finansiālās palīdzības detaļas. Tādēļ raidsabiedrībām, iesniedzot licences pieteikumu, nebija iespējams ņemt vērā finansējuma apjomu.

| (80) | Vācijas iestādes apgalvo, ka komerciālajām raidsabiedrībām piešķirtais finansējums neesot netieša priekšrocība tīkla operatoram T-Systems. Pēc to uzskata netieša saņēmēja apzīmējumu var izmantot tikai ārkārtas apstākļos. Atsaucoties uz Tiesas spriedumiem Lietās Vācija pret Komisiju (63) un Nīderlande pret Komisiju (64), tās uzskata, ka attiecīgo uzņēmumu pēc valsts atbalsta noteikumiem var kvalificēt kā netiešo saņēmēju tad, ja tas gūst labumu no priekšrocības, kas tieši izriet no pasākuma. Turklāt tās apgalvo, ka netieša saņēmēja jēdzienu var izmantot tikai tad, ja priekšrocību var pierādīt un izteikt skaitļos, – bet ne šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(80)

Vācijas iestādes apgalvo, ka komerciālajām raidsabiedrībām piešķirtais finansējums neesot netieša priekšrocība tīkla operatoram T-Systems. Pēc to uzskata netieša saņēmēja apzīmējumu var izmantot tikai ārkārtas apstākļos. Atsaucoties uz Tiesas spriedumiem Lietās Vācija pret Komisiju (63) un Nīderlande pret Komisiju (64), tās uzskata, ka attiecīgo uzņēmumu pēc valsts atbalsta noteikumiem var kvalificēt kā netiešo saņēmēju tad, ja tas gūst labumu no priekšrocības, kas tieši izriet no pasākuma. Turklāt tās apgalvo, ka netieša saņēmēja jēdzienu var izmantot tikai tad, ja priekšrocību var pierādīt un izteikt skaitļos, – bet ne šajā gadījumā.

| (81) | Šā gadījuma apstākļos Vācijas iestādes argumentē, ka pasākumam nav obligāti jādod iespēja tīkla operatoram T-Systems prasīt no raidsabiedrībām raidīšanas maksu, kas pārsniedz tirgus cenu. Tās apgalvo, ka raidīšanas maksas apmērs esot atkarīgs no vairākiem citiem faktoriem un ka regulators (BNetzA, agrāk RegTP) katrā gadījumā kontrolējot jebkuru iespējamu ļaunprātību attiecībā uz raidīšanas maksu. Bez tam sakarā ar to iepriekšējo argumentu par priekšrocību raidsabiedrībām valsts iestādes apgalvo, ka raidsabiedrības neesot ieinteresētas maksāt augstākas cenas par tirgus cenu, jo raidsabiedrības saņem kompensāciju tikai par “papildu izmaksām” pārejas dēļ. |
| --- | --- |

(81)

Šā gadījuma apstākļos Vācijas iestādes argumentē, ka pasākumam nav obligāti jādod iespēja tīkla operatoram T-Systems prasīt no raidsabiedrībām raidīšanas maksu, kas pārsniedz tirgus cenu. Tās apgalvo, ka raidīšanas maksas apmērs esot atkarīgs no vairākiem citiem faktoriem un ka regulators (BNetzA, agrāk RegTP) katrā gadījumā kontrolējot jebkuru iespējamu ļaunprātību attiecībā uz raidīšanas maksu. Bez tam sakarā ar to iepriekšējo argumentu par priekšrocību raidsabiedrībām valsts iestādes apgalvo, ka raidsabiedrības neesot ieinteresētas maksāt augstākas cenas par tirgus cenu, jo raidsabiedrības saņem kompensāciju tikai par “papildu izmaksām” pārejas dēļ.

| (82) | Vācijas iestādes arī apstrīd to, ka pasākums varētu radīt garantētus ieņēmumus T-Systems. Pēc to uzskata “garantēti ieņēmumi” nāk nevis no finansējuma, bet gan no tīkla infrastruktūras izmantošanas, kas ir rezultāts raidīšanas licenču piešķiršanai. Turklāt tās arī apgalvo, ka pat tad, ja pasākuma dēļ būtu lielāka ieinteresētība izmantot tīklu, rezultātā papildu ieņēmumi atsvērtu T-Systems radušās tīkla pakalpojumu papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(82)

Vācijas iestādes arī apstrīd to, ka pasākums varētu radīt garantētus ieņēmumus T-Systems. Pēc to uzskata “garantēti ieņēmumi” nāk nevis no finansējuma, bet gan no tīkla infrastruktūras izmantošanas, kas ir rezultāts raidīšanas licenču piešķiršanai. Turklāt tās arī apgalvo, ka pat tad, ja pasākuma dēļ būtu lielāka ieinteresētība izmantot tīklu, rezultātā papildu ieņēmumi atsvērtu T-Systems radušās tīkla pakalpojumu papildu izmaksas.

| (83) | Pretēji Vācijas iestāžu izvirzītajiem argumentiem Komisija uzskata, ka T-Systems no pasākuma varētu iegūt netiešu priekšrocību, jo pasākums tieši dotē raidīšanas maksu, ko komerciālās raidsabiedrības maksā T-Systems, un labums ir atkarīgs no DVB-T platformas izmantošanas un T-Systems apsaimniekotās platformas mērķtiecīgas atbalstīšanas. |
| --- | --- |

(83)

Pretēji Vācijas iestāžu izvirzītajiem argumentiem Komisija uzskata, ka T-Systems no pasākuma varētu iegūt netiešu priekšrocību, jo pasākums tieši dotē raidīšanas maksu, ko komerciālās raidsabiedrības maksā T-Systems, un labums ir atkarīgs no DVB-T platformas izmantošanas un T-Systems apsaimniekotās platformas mērķtiecīgas atbalstīšanas.

| (84) | Pēc Komisijas uzskatiem nav pieņemama Vācijas iestāžu piedāvātā ierobežojošā “netieša saņēmēja” jēdziena interpretācija. Abos Vācijas iestāžu minētajos spriedumos Tiesa atbalstīja attiecīgo uzņēmumu kvalificēšanu par netiešiem saņēmējiem. Lietā Vācija pret Komisiju tā uzskatīja, ka fakts, ka netiešā priekšrocība radusies no netiešo saņēmēju neatkarīgiem lēmumiem, nelikvidē sakaru starp pasākumu un netiešo priekšrocību, ko radījuši pasākuma mainītie tirgus nosacījumi (65). Tā kā aplūkojamajā gadījumā atbalsts nav piešķirts, T-Systems saņemto netiešo priekšrocību tik tiešām nav iespējams izteikt skaitļos. Taču Komisija nekādā gadījumā nav spiesta izteikt skaitļos precīzo priekšrocības apjomu, lai atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem varētu konstatēt ekonomiskas priekšrocības esību uzņēmumam. |
| --- | --- |

(84)

Pēc Komisijas uzskatiem nav pieņemama Vācijas iestāžu piedāvātā ierobežojošā “netieša saņēmēja” jēdziena interpretācija. Abos Vācijas iestāžu minētajos spriedumos Tiesa atbalstīja attiecīgo uzņēmumu kvalificēšanu par netiešiem saņēmējiem. Lietā Vācija pret Komisiju tā uzskatīja, ka fakts, ka netiešā priekšrocība radusies no netiešo saņēmēju neatkarīgiem lēmumiem, nelikvidē sakaru starp pasākumu un netiešo priekšrocību, ko radījuši pasākuma mainītie tirgus nosacījumi (65). Tā kā aplūkojamajā gadījumā atbalsts nav piešķirts, T-Systems saņemto netiešo priekšrocību tik tiešām nav iespējams izteikt skaitļos. Taču Komisija nekādā gadījumā nav spiesta izteikt skaitļos precīzo priekšrocības apjomu, lai atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem varētu konstatēt ekonomiskas priekšrocības esību uzņēmumam.

| (85) | Aplūkojamajā gadījumā Komisija uzskata, ka komerciālo raidsabiedrību maksājamās raidīšanas maksas finansēšana maina nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie darbojas, un ļauj tiem galu galā atļauties augstāku raidīšanas maksu. Kā jau uzsvērts 73. un 74. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka finansējums sedz komerciālo raidsabiedrību faktiskās papildu izmaksas sakarā DVB-T ieviešanu. Lai gan raidīšanas maksas apmēri patiešām ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, komerciālo raidsabiedrību spēja pieņemt augstākas izmaksas noteikti ir viens no galvenajiem komerciālajiem apsvērumiem no tīkla operatora viedokļa, nosakot raidīšanas maksas apmērus. Atbilstīgi Vācijas Elektrosakaru likumam (Telekommunikationsgesetz) BNetzA kontrolē ir raidīšanas maksa, ko uzliek operatori ar ievērojamu ietekmi tirgū. Kā norādīts 36. apsvērumā, BNetzA attiecībā uz T-Systems līdz šim ir uzskatījusi, ka tam ir ievērojama ietekme tirgū attiecībā uz zemes televīzijas apraidi. Līdz ar to tas var brīvi noteikt raidīšanas maksu komerciālajām raidsabiedrībām DVB-T platformā. |
| --- | --- |

(85)

Aplūkojamajā gadījumā Komisija uzskata, ka komerciālo raidsabiedrību maksājamās raidīšanas maksas finansēšana maina nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie darbojas, un ļauj tiem galu galā atļauties augstāku raidīšanas maksu. Kā jau uzsvērts 73. un 74. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka finansējums sedz komerciālo raidsabiedrību faktiskās papildu izmaksas sakarā DVB-T ieviešanu. Lai gan raidīšanas maksas apmēri patiešām ir atkarīgi no vairākiem faktoriem, komerciālo raidsabiedrību spēja pieņemt augstākas izmaksas noteikti ir viens no galvenajiem komerciālajiem apsvērumiem no tīkla operatora viedokļa, nosakot raidīšanas maksas apmērus. Atbilstīgi Vācijas Elektrosakaru likumam (Telekommunikationsgesetz) BNetzA kontrolē ir raidīšanas maksa, ko uzliek operatori ar ievērojamu ietekmi tirgū. Kā norādīts 36. apsvērumā, BNetzA attiecībā uz T-Systems līdz šim ir uzskatījusi, ka tam ir ievērojama ietekme tirgū attiecībā uz zemes televīzijas apraidi. Līdz ar to tas var brīvi noteikt raidīšanas maksu komerciālajām raidsabiedrībām DVB-T platformā.

| (86) | Attiecībā uz argumentu, ka T-Systems“garantētie ieņēmumi” rodoties no licenču piešķiršanas, nevis no pasākuma, Komisija atzīst, ka komerciālo sabiedrību interesi piedalīties platformā un gatavību pieņemt attiecīgās izmaksas jau ir apliecinājis lielais skaits licenču pieteikumu. Tomēr Komisija uzskata, ka daļēja ekspluatācijas izmaksu finansēšana piecu gadu laikā palielina to gatavību maksāt pat vēl augstākas cenas, lai saglabātu klātbūtni platformā. Rezultātā pasākums T-Systems var radīt papildu ieņēmumus, kas rodas no komerciālo raidsabiedrību maksātās raidīšanas maksas. Nevar uzskatīt, ka šos ieņēmumus pilnīgi atsver tīkla pakalpojums, kas par to tiek sniegts, neatstājot nekādu peļņu tīkla operatoram, kurš darbojas tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz argumentu, ka T-Systems“garantētie ieņēmumi” rodoties no licenču piešķiršanas, nevis no pasākuma, Komisija atzīst, ka komerciālo sabiedrību interesi piedalīties platformā un gatavību pieņemt attiecīgās izmaksas jau ir apliecinājis lielais skaits licenču pieteikumu. Tomēr Komisija uzskata, ka daļēja ekspluatācijas izmaksu finansēšana piecu gadu laikā palielina to gatavību maksāt pat vēl augstākas cenas, lai saglabātu klātbūtni platformā. Rezultātā pasākums T-Systems var radīt papildu ieņēmumus, kas rodas no komerciālo raidsabiedrību maksātās raidīšanas maksas. Nevar uzskatīt, ka šos ieņēmumus pilnīgi atsver tīkla pakalpojums, kas par to tiek sniegts, neatstājot nekādu peļņu tīkla operatoram, kurš darbojas tirgus apstākļos.

| (87) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka T-Systems no atbalsta pasākuma varētu iegūt netiešu labumu. Valsts finansējums daļai raidīšanas izmaksu ļautu T-Systems iegūt lielākus ieņēmumus salīdzinājumā ar apstākļiem, kad atbalsta nav. |
| --- | --- |

(87)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka T-Systems no atbalsta pasākuma varētu iegūt netiešu labumu. Valsts finansējums daļai raidīšanas izmaksu ļautu T-Systems iegūt lielākus ieņēmumus salīdzinājumā ar apstākļiem, kad atbalsta nav.

| (88) | Bez tam Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka RegTP organizētā tīkla licenču piešķiršanas procedūra likvidē vai kaut cik samazina pasākuma izraisītas netiešas priekšrocības iespējamo rašanos tīkla operatoram T-Systems. Attiecīgā procedūra nekādi nenorādīja uz LfM iecerēto finansēšanas pasākumu. Tādēļ T-Systems nevarēja rēķināties ar tāda finansējuma pieejamību komerciālajām raidsabiedrībām, kad iesniedza tīkla apsaimniekošanas licences pieteikumu. Bez tam izrādās, ka vēsturiskais operators un zemes analogā tīkla īpašnieks visā Vācijā T-Systems tīkla licenču piešķiršanā ir baudījis konkurences priekšrocību salīdzinājumā ar potenciāliem jaunienācējiem. 2002. gadā aizsāktā procedūrā tam jau piešķirta licence valsts mēroga DVB-T multipleksa apsaimniekošanai. Turklāt starp frekvenču piešķiršanas procedūras beigu termiņu (2004. gada 17. marts) un DVB-T darbības uzsākšanu (2004. gada 24. maijs) bija tikai apmēram divi mēneši, kuru laikā potenciāliem jaunienācējiem būtu bijis jāizvērš tīkls un laikus jāsāk DVB-T raidīšana. |
| --- | --- |

(88)

Bez tam Komisija norāda, ka nevar uzskatīt, ka RegTP organizētā tīkla licenču piešķiršanas procedūra likvidē vai kaut cik samazina pasākuma izraisītas netiešas priekšrocības iespējamo rašanos tīkla operatoram T-Systems. Attiecīgā procedūra nekādi nenorādīja uz LfM iecerēto finansēšanas pasākumu. Tādēļ T-Systems nevarēja rēķināties ar tāda finansējuma pieejamību komerciālajām raidsabiedrībām, kad iesniedza tīkla apsaimniekošanas licences pieteikumu. Bez tam izrādās, ka vēsturiskais operators un zemes analogā tīkla īpašnieks visā Vācijā T-Systems tīkla licenču piešķiršanā ir baudījis konkurences priekšrocību salīdzinājumā ar potenciāliem jaunienācējiem. 2002. gadā aizsāktā procedūrā tam jau piešķirta licence valsts mēroga DVB-T multipleksa apsaimniekošanai. Turklāt starp frekvenču piešķiršanas procedūras beigu termiņu (2004. gada 17. marts) un DVB-T darbības uzsākšanu (2004. gada 24. maijs) bija tikai apmēram divi mēneši, kuru laikā potenciāliem jaunienācējiem būtu bijis jāizvērš tīkls un laikus jāsāk DVB-T raidīšana.

| (89) | Iesniegtajos apsvērumos Vācijas iestādes arī atsaucās uz spriedumu Altmark lietā (66), argumentējot, ka plānotie maksājumi nav valsts atbalsts, bet tikai kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Minētajā spriedumā Tiesa noteica, ka kompensācija par valsts pakalpojumu nav priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievēroti šie visi četri nosacījumi:






  a) | saņēmējam uzņēmumam faktiski jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tām ir jābūt skaidri definētām; |
| --- | --- | --- |

(89)

Iesniegtajos apsvērumos Vācijas iestādes arī atsaucās uz spriedumu Altmark lietā (66), argumentējot, ka plānotie maksājumi nav valsts atbalsts, bet tikai kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Minētajā spriedumā Tiesa noteica, ka kompensācija par valsts pakalpojumu nav priekšrocība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievēroti šie visi četri nosacījumi:

a)

saņēmējam uzņēmumam faktiski jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un tām ir jābūt skaidri definētām;

| b) | kompensācijas apmēriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem; |
| --- | --- |

b)

kompensācijas apmēriem jābūt iepriekš objektīvi un pārredzami noteiktiem;

| c) | kompensācija nepārsniedz izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; un |
| --- | --- |

c)

kompensācija nepārsniedz izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; un

| d) | lai nodrošinātu sabiedrībai viszemākās izmaksas, uzņēmumu, kuram jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izraugās atklāta konkursa procedūrā; pretējā gadījumā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izmaksas nosaka pēc tipiska, pareizi vadīta uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

d)

lai nodrošinātu sabiedrībai viszemākās izmaksas, uzņēmumu, kuram jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, izraugās atklāta konkursa procedūrā; pretējā gadījumā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izmaksas nosaka pēc tipiska, pareizi vadīta uzņēmuma izmaksām.

| (90) | Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju ir jānovērtē, vai saņēmējiem uzņēmumiem ir skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju ir jānovērtē, vai saņēmējiem uzņēmumiem ir skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (91) | Vācijas iestādes apgalvo, ka privāto raidsabiedrību veikta apraides programmu pārraide zemes ciparu platformā ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas atbilst paziņojumam par pārslēgšanu. Pēc to uzskata DVB-T vispārīgās intereses izriet no zemes ciparu televīzijas devuma reģionālo un vietējo programmu raidīšanā, kā arī jauninājumu, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un dažādu raidīšanas platformu infrastruktūras konkurences veicināšanā. Tās arī pauž viedokli, ka šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības izriet no Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma, kurā LfM nepārprotami noteikts vispārējais uzdevums atbalstīt un virzīt pāreju no analogās uz zemes ciparu televīziju (67). |
| --- | --- |

(91)

Vācijas iestādes apgalvo, ka privāto raidsabiedrību veikta apraides programmu pārraide zemes ciparu platformā ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas atbilst paziņojumam par pārslēgšanu. Pēc to uzskata DVB-T vispārīgās intereses izriet no zemes ciparu televīzijas devuma reģionālo un vietējo programmu raidīšanā, kā arī jauninājumu, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un dažādu raidīšanas platformu infrastruktūras konkurences veicināšanā. Tās arī pauž viedokli, ka šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības izriet no Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma, kurā LfM nepārprotami noteikts vispārējais uzdevums atbalstīt un virzīt pāreju no analogās uz zemes ciparu televīziju (67).

| (92) | Vācijas iestādes apgalvo, ka ar zemes digitālās raidīšanas licenču piešķiršanu komerciālajām sabiedrībām tiek uzticēts sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un tām ir pienākums to veikt. Tās argumentē, ka “duālās raidīšanas sistēmas” dēļ, kas Vācijā aptver gan valsts raidorganizācijas, gan privātās raidsabiedrības, komerciālajiem operatoriem ir arī loma vispārības interesēs un tos saista tiesiski pienākumi attiecībā uz to programmām. Iestādes arī apgalvo, ka bez valsts finansiāla atbalsta dažas komerciālās raidsabiedrības (sevišķi ProSiebenSat.1) Ziemeļreinā-Vestfālenē nebūtu piedalījušās DVB-T. Tās argumentē, ka valsts finansējuma trūkums liktu šķēršļus šā pakalpojuma sniegšanai un apdraudētu zemes platformas pastāvēšanu (68). |
| --- | --- |

(92)

Vācijas iestādes apgalvo, ka ar zemes digitālās raidīšanas licenču piešķiršanu komerciālajām sabiedrībām tiek uzticēts sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un tām ir pienākums to veikt. Tās argumentē, ka “duālās raidīšanas sistēmas” dēļ, kas Vācijā aptver gan valsts raidorganizācijas, gan privātās raidsabiedrības, komerciālajiem operatoriem ir arī loma vispārības interesēs un tos saista tiesiski pienākumi attiecībā uz to programmām. Iestādes arī apgalvo, ka bez valsts finansiāla atbalsta dažas komerciālās raidsabiedrības (sevišķi ProSiebenSat.1) Ziemeļreinā-Vestfālenē nebūtu piedalījušās DVB-T. Tās argumentē, ka valsts finansējuma trūkums liktu šķēršļus šā pakalpojuma sniegšanai un apdraudētu zemes platformas pastāvēšanu (68).

| (93) | Komisija nav vienisprātis ar Vācijas iestādēm. Tā neapšauba, ka apraides digitalizācija ir vispārības interesēs. Ar vispārības interešu esību attiecībā uz pāreju tomēr nepietiek, lai pierādītu, ka Ziemeļreinā-Vestfālenē pastāv sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas komerciālajām raidsabiedrībām sakarā ar to programmu raidīšanu zemes ciparu platformā. Bez tam tikai fakts, ka komerciālās raidsabiedrības Vācijā ietilpst duālajā apraides sistēmā vai ka to programmas pakļautas tiesiskiem pienākumiem, kas izriet no Vācijas apraides likumiem, neliek secināt, ka tām jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz savu programmu raidīšanu zemes ciparu platformā (69). |
| --- | --- |

(93)

Komisija nav vienisprātis ar Vācijas iestādēm. Tā neapšauba, ka apraides digitalizācija ir vispārības interesēs. Ar vispārības interešu esību attiecībā uz pāreju tomēr nepietiek, lai pierādītu, ka Ziemeļreinā-Vestfālenē pastāv sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas noteiktas komerciālajām raidsabiedrībām sakarā ar to programmu raidīšanu zemes ciparu platformā. Bez tam tikai fakts, ka komerciālās raidsabiedrības Vācijā ietilpst duālajā apraides sistēmā vai ka to programmas pakļautas tiesiskiem pienākumiem, kas izriet no Vācijas apraides likumiem, neliek secināt, ka tām jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz savu programmu raidīšanu zemes ciparu platformā (69).

| (94) | Pēc Komisijas domām vispārīgajos noteikumos par LfM sakarā ar pāreju nav skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības komerciālajām raidsabiedrībām. Komisija arī norāda, ka nevienā no oficiālajiem dokumentiem, kas attiecas uz DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē (nolīgumi par pāreju, oficiālie dokumenti, kas attiecas uz DVB-T licencēm) nav norāžu uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Arī apraides licenču noteikumos nav minētas konkrētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (70). Turklāt pretēji Vācijas iestāžu argumentācijai raidsabiedrībām nav pienākuma raidīt savas programmas DVB-T – kā pierāda TerraNova piemērs, licences var nodot atpakaļ pēc pašas raidsabiedrības lēmuma. |
| --- | --- |

(94)

Pēc Komisijas domām vispārīgajos noteikumos par LfM sakarā ar pāreju nav skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības komerciālajām raidsabiedrībām. Komisija arī norāda, ka nevienā no oficiālajiem dokumentiem, kas attiecas uz DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē (nolīgumi par pāreju, oficiālie dokumenti, kas attiecas uz DVB-T licencēm) nav norāžu uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Arī apraides licenču noteikumos nav minētas konkrētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (70). Turklāt pretēji Vācijas iestāžu argumentācijai raidsabiedrībām nav pienākuma raidīt savas programmas DVB-T – kā pierāda TerraNova piemērs, licences var nodot atpakaļ pēc pašas raidsabiedrības lēmuma.

| (95) | Tādēļ, kā jau noteikts lēmumā par procedūras uzsākšanu (71), šķiet, ka Vācijas iestādes argumentu par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi pastāvēšanu būs izteikušas ad hoc pēc licenču piešķiršanas un raidīšanas sākuma zemes ciparu tīklā. Pēc Komisijas viedokļa savu programmu pārraidīšana zemes ciparu tīklā drīzāk ir daļa no raidsabiedrību parastās komercdarbības, nevis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(95)

Tādēļ, kā jau noteikts lēmumā par procedūras uzsākšanu (71), šķiet, ka Vācijas iestādes argumentu par pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi pastāvēšanu būs izteikušas ad hoc pēc licenču piešķiršanas un raidīšanas sākuma zemes ciparu tīklā. Pēc Komisijas viedokļa savu programmu pārraidīšana zemes ciparu tīklā drīzāk ir daļa no raidsabiedrību parastās komercdarbības, nevis sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (96) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums paredz atbalstu komercsabiedrību parastai uzņēmējdarbībai, nevis kompensāciju par izmaksām, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jāsecina, ka pirmais Altmark kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(96)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka aplūkojamais pasākums paredz atbalstu komercsabiedrību parastai uzņēmējdarbībai, nevis kompensāciju par izmaksām, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Jāsecina, ka pirmais Altmark kritērijs nav izpildīts.

| (97) | Attiecībā uz otro Altmark kritēriju Komisija konstatē, ka šķietamās “kompensācijas” apmēri nav iepriekš objektīvi un pārredzami noteikti. Direktīva par finansiālu atbalstu tika izdota 2004. gada 19. novembrī (ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 3. maija), bet licences tika izsniegtas ar 2004. gada 14. maija rīkojumu. Tādēļ to nevar uzskatīt par finansēšanas apmēru iepriekšēju definēšanu. Turklāt direktīva nepaskaidro, kā finansējums tiks aprēķināts tām raidsabiedrībām, kas jau agrāk darbojušās analogajā platformā. To var noskaidrot tikai pēc paziņojuma. Tātad apmēri nav noteikti pārredzamā veidā. Turklāt pēc Komisijas viedokļa aprēķinus nevar uzskatīt par objektīviem, jo finansiālā atbalsta noteikšanā atsevišķām raidsabiedrībām nav ņemta vērā vai nu programmu kanālu skaita palielināšanās tām raidsabiedrībām, kas agrāk darbojās analogajā platformā, vai arī potenciālie papildu ieņēmumi no reklāmas, ko rada klātbūtne zemes platformā (sk. arī 123. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka otrais Altmark kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz otro Altmark kritēriju Komisija konstatē, ka šķietamās “kompensācijas” apmēri nav iepriekš objektīvi un pārredzami noteikti. Direktīva par finansiālu atbalstu tika izdota 2004. gada 19. novembrī (ar atpakaļejošu spēku no 2004. gada 3. maija), bet licences tika izsniegtas ar 2004. gada 14. maija rīkojumu. Tādēļ to nevar uzskatīt par finansēšanas apmēru iepriekšēju definēšanu. Turklāt direktīva nepaskaidro, kā finansējums tiks aprēķināts tām raidsabiedrībām, kas jau agrāk darbojušās analogajā platformā. To var noskaidrot tikai pēc paziņojuma. Tātad apmēri nav noteikti pārredzamā veidā. Turklāt pēc Komisijas viedokļa aprēķinus nevar uzskatīt par objektīviem, jo finansiālā atbalsta noteikšanā atsevišķām raidsabiedrībām nav ņemta vērā vai nu programmu kanālu skaita palielināšanās tām raidsabiedrībām, kas agrāk darbojās analogajā platformā, vai arī potenciālie papildu ieņēmumi no reklāmas, ko rada klātbūtne zemes platformā (sk. arī 123. apsvērumu). Tādēļ Komisija uzskata, ka otrais Altmark kritērijs nav izpildīts.

| (98) | Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju, pēc kura kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, Vācijas iestādes pauž uzskatu, ka šis kritērijs ir piemērojams tikai tajos gadījumos, kad iespējams aprēķināt izmaksas, ieņēmumus un samērīgu peļņu. Tās apgalvo, ka tādos gadījumos kā šis, kad tiek piešķirts sākuma finansējums tirgus dalībnieku ekonomisko risku mazināšanai, būtu piemērojami citādi kritēriji, lemjot par to, vai pasākums ir valsts atbalsts. Šajā sakarā tās apgalvo, ka aplūkojamais jautājums nepārsniedz vajadzīgo minimumu un ietilpst tehnoloģiski neitrālā politikā. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz trešo Altmark kritēriju, pēc kura kompensācija nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, Vācijas iestādes pauž uzskatu, ka šis kritērijs ir piemērojams tikai tajos gadījumos, kad iespējams aprēķināt izmaksas, ieņēmumus un samērīgu peļņu. Tās apgalvo, ka tādos gadījumos kā šis, kad tiek piešķirts sākuma finansējums tirgus dalībnieku ekonomisko risku mazināšanai, būtu piemērojami citādi kritēriji, lemjot par to, vai pasākums ir valsts atbalsts. Šajā sakarā tās apgalvo, ka aplūkojamais jautājums nepārsniedz vajadzīgo minimumu un ietilpst tehnoloģiski neitrālā politikā.

| (99) | Pēc Komisijas domām sprieduma Altmark lietā prasības nevar aizstāt ar citādiem apsvērumiem, kā apgalvo Vācijas iestādes. Kā jau norādīts 97. apsvērumā, paredzētais valsts finansējums nav noteikts pēc objektīviem kritērijiem, rēķinoties ar attiecīgajiem raidsabiedrību ieņēmumiem, un finansējums neatbilst patiesajām papildu izmaksām, kas radušās komerciālajām raidsabiedrībām (sk. 73. un 74. apsvērumu). |
| --- | --- |

(99)

Pēc Komisijas domām sprieduma Altmark lietā prasības nevar aizstāt ar citādiem apsvērumiem, kā apgalvo Vācijas iestādes. Kā jau norādīts 97. apsvērumā, paredzētais valsts finansējums nav noteikts pēc objektīviem kritērijiem, rēķinoties ar attiecīgajiem raidsabiedrību ieņēmumiem, un finansējums neatbilst patiesajām papildu izmaksām, kas radušās komerciālajām raidsabiedrībām (sk. 73. un 74. apsvērumu).

| (100) | Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju Komisija norāda, ka tāpēc, ka trūkst skaidri definētu sabiedrisko pakalpojumu saistību, nav konstatējams, vai kompensācijas apjoms atbilst tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksām. Komisija norāda, ka šajā sakarā Vācijas iestādes nav izvirzījušas nekādus argumentus. Faktiski subsīdija aptver daļu no raidīšanas maksas, ko nosaka komerciālo raidsabiedrību tīkla operators T-Systems. Tā kā tīkla apsaimniekošanas licences ir piešķirtas t. s. pieteikumu procedūrā bez konkursa, šīs raidīšanas maksas apjomu nevar uzskatīt par tādu, kas bijis pakļauts konkurencei konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

(100)

Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark kritēriju Komisija norāda, ka tāpēc, ka trūkst skaidri definētu sabiedrisko pakalpojumu saistību, nav konstatējams, vai kompensācijas apjoms atbilst tipiska labi vadīta uzņēmuma izmaksām. Komisija norāda, ka šajā sakarā Vācijas iestādes nav izvirzījušas nekādus argumentus. Faktiski subsīdija aptver daļu no raidīšanas maksas, ko nosaka komerciālo raidsabiedrību tīkla operators T-Systems. Tā kā tīkla apsaimniekošanas licences ir piešķirtas t. s. pieteikumu procedūrā bez konkursa, šīs raidīšanas maksas apjomu nevar uzskatīt par tādu, kas bijis pakļauts konkurencei konkursa procedūrā.

| (101) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nav izpildīts neviens no četriem sprieduma Altmark lietā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(101)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nav izpildīts neviens no četriem sprieduma Altmark lietā minētajiem kritērijiem.

1.3.   SELEKTIVITĀTE UN KONKURENCES TRAUCĒJUMI

| (102) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu pasākumam jābūt selektīvam un jārada vai jādraud radīt konkurences traucējumus, lai to varētu kvalificēt kā valsts atbalstu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju viedokli, ka pasākums ir atbalsts nozarei, jo tas atbalsta DVB-T platformu pretstatā citām raidīšanas platformām. Turklāt Komisija uzskatīja, ka valsts finansējuma apjoma atšķirības varētu iznākumā izjaukt konkurenci to raidsabiedrību starpā, kuras piedalās DVB-T Ziemeļreinā-Vestfālenē. Tā pauda nostāju, ka apraides un tīkla licenču piešķiršanas procedūras nespēj novērst pasākuma selektivitāti un tās izraisīto konkurences traucējumu. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu pasākumam jābūt selektīvam un jārada vai jādraud radīt konkurences traucējumus, lai to varētu kvalificēt kā valsts atbalstu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda sākotnēju viedokli, ka pasākums ir atbalsts nozarei, jo tas atbalsta DVB-T platformu pretstatā citām raidīšanas platformām. Turklāt Komisija uzskatīja, ka valsts finansējuma apjoma atšķirības varētu iznākumā izjaukt konkurenci to raidsabiedrību starpā, kuras piedalās DVB-T Ziemeļreinā-Vestfālenē. Tā pauda nostāju, ka apraides un tīkla licenču piešķiršanas procedūras nespēj novērst pasākuma selektivitāti un tās izraisīto konkurences traucējumu.

| (103) | Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucējot konkurenci, jo attiecīgās apraides un tīkla licences tika piešķirtas atklātā, pārredzamā procedūrā saskaņā ar attiecīgām juridiskajām prasībām valsts līmenī. Tās apgalvo, ka jebkura raidsabiedrība vai tīkla operators principā būtu varējis gūt labumu no finansējuma un tādējādi pasākumu nevar uzskatīt par selektīvu. |
| --- | --- |

(103)

Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucējot konkurenci, jo attiecīgās apraides un tīkla licences tika piešķirtas atklātā, pārredzamā procedūrā saskaņā ar attiecīgām juridiskajām prasībām valsts līmenī. Tās apgalvo, ka jebkura raidsabiedrība vai tīkla operators principā būtu varējis gūt labumu no finansējuma un tādējādi pasākumu nevar uzskatīt par selektīvu.

| (104) | Attiecībā uz apraides licenču piešķiršanu Vācijas iestādes apgalvo, ka priekšroka raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā, bijusi kompensācija par analogo licenču nodošanu, kas bija vajadzīga pārejas īstenošanai. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz apraides licenču piešķiršanu Vācijas iestādes apgalvo, ka priekšroka raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā, bijusi kompensācija par analogo licenču nodošanu, kas bija vajadzīga pārejas īstenošanai.

| (105) | LfM tiešām rīkoja atklātu procedūru apraides licenču piešķiršanai visos komerciālajām raidsabiedrībām atvēlētajos DVB-T kanālos, kā jau aprakstīts 24.–28. apsvērumā. Atlases kritērijos bija norāde uz programmu plurālismu un raidsabiedrību plurālismu un dota priekšroka tām raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā. Atbilstīgi prioritātēm ProSiebenSat.1 un RTL group programmu komplektam saņēma pa veselam multipleksam. No 21 pieteikuma, ko saņēma pēc paziņojuma, apmierināti tika 6 pieteikumi. |
| --- | --- |

(105)

LfM tiešām rīkoja atklātu procedūru apraides licenču piešķiršanai visos komerciālajām raidsabiedrībām atvēlētajos DVB-T kanālos, kā jau aprakstīts 24.–28. apsvērumā. Atlases kritērijos bija norāde uz programmu plurālismu un raidsabiedrību plurālismu un dota priekšroka tām raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā. Atbilstīgi prioritātēm ProSiebenSat.1 un RTL group programmu komplektam saņēma pa veselam multipleksam. No 21 pieteikuma, ko saņēma pēc paziņojuma, apmierināti tika 6 pieteikumi.

| (106) | Komisija neapstrīd piešķiršanas procedūras atbilstību attiecīgajām iekšzemes prasībām. Taču pēc tās domām tas nelikvidē aplūkojamā pasākuma selektivitāti no valsta atbalsta novērtēšanas viedokļa. Pirmkārt, procedūrā varēja izvēlēties tikai ierobežotu skaitu raidsabiedrību. Atlases procedūrā priekšroka tika dota tām raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā (72). Faktiski no pasākuma sniegtā finansējuma labumu var gūt tikai tās raidsabiedrības, kas saņēmušas DVB-T licenci. Otrkārt, licenču piešķiršana konkrēti attiecās uz programmu raidīšanu DVB-T platformā. |
| --- | --- |

(106)

Komisija neapstrīd piešķiršanas procedūras atbilstību attiecīgajām iekšzemes prasībām. Taču pēc tās domām tas nelikvidē aplūkojamā pasākuma selektivitāti no valsta atbalsta novērtēšanas viedokļa. Pirmkārt, procedūrā varēja izvēlēties tikai ierobežotu skaitu raidsabiedrību. Atlases procedūrā priekšroka tika dota tām raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojās analogajā platformā (72). Faktiski no pasākuma sniegtā finansējuma labumu var gūt tikai tās raidsabiedrības, kas saņēmušas DVB-T licenci. Otrkārt, licenču piešķiršana konkrēti attiecās uz programmu raidīšanu DVB-T platformā.

| (107) | Tīkla licenču piešķiršanai attiecīgo procedūru organizēja RegTP, kā jau aprakstīts 29. un 30. apsvērumā. Tā kā katrā no piecām Ziemeļreinā-Vestfālenē noteiktajām pakalpojumu zonām bija saņemts tikai viens pieteikums (T-Systems privāto raidsabiedrību zonās un WDR - ARD dalībnieku zonās), licences tika piešķirtas t. s. pieteikumu procedūrā bez konkursa procedūras. |
| --- | --- |

(107)

Tīkla licenču piešķiršanai attiecīgo procedūru organizēja RegTP, kā jau aprakstīts 29. un 30. apsvērumā. Tā kā katrā no piecām Ziemeļreinā-Vestfālenē noteiktajām pakalpojumu zonām bija saņemts tikai viens pieteikums (T-Systems privāto raidsabiedrību zonās un WDR - ARD dalībnieku zonās), licences tika piešķirtas t. s. pieteikumu procedūrā bez konkursa procedūras.

| (108) | Tāpat kā attiecībā uz apraides licencēm, Komisija uzskata, ka no valsts atbalsta viedokļa nevar uzskatīt, ka tīkla licenču piešķiršanas procedūrā būtu novērsta pasākuma selektivitāte. Procedūra konkrēti attiecās uz DVB-T tīkla apsaimniekošanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Turklāt T-Systems kā vēsturiskais operators bija īpaši izdevīgā stāvoklī, piesakoties uz tīkla licenci. |
| --- | --- |

(108)

Tāpat kā attiecībā uz apraides licencēm, Komisija uzskata, ka no valsts atbalsta viedokļa nevar uzskatīt, ka tīkla licenču piešķiršanas procedūrā būtu novērsta pasākuma selektivitāte. Procedūra konkrēti attiecās uz DVB-T tīkla apsaimniekošanu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Turklāt T-Systems kā vēsturiskais operators bija īpaši izdevīgā stāvoklī, piesakoties uz tīkla licenci.

| (109) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums ir atbalsts nozarei – televīzijas apraidei, izmantojot DVB-T, jo subsīdija tiek piešķirta tikai raidsabiedrībām, kas izmanto zemes ciparu platformu un, piemēram, neatbalsta raidīšanu citās platformās. |
| --- | --- |

(109)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija sākotnēji uzskatīja, ka pasākums ir atbalsts nozarei – televīzijas apraidei, izmantojot DVB-T, jo subsīdija tiek piešķirta tikai raidsabiedrībām, kas izmanto zemes ciparu platformu un, piemēram, neatbalsta raidīšanu citās platformās.

| (110) | Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucē konkurenci kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes televīzijas starpā. Tās apgalvo, ka šie raidīšanas veidi savā starpā konkurē tikai nelielā mērā. Pēc to domām zemes raidīšana ir tik vien kā papildinājums kabeļtelevīzijai un pavadoņtelevīzijai, jo tā aptver arī zonas, ko neapkalpo kabeļtelevīzija, ļauj raidīt reģionālās un vietējās programmas un var būt par bāzi mobilās uztveršanas izstrādei. |
| --- | --- |

(110)

Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucē konkurenci kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes televīzijas starpā. Tās apgalvo, ka šie raidīšanas veidi savā starpā konkurē tikai nelielā mērā. Pēc to domām zemes raidīšana ir tik vien kā papildinājums kabeļtelevīzijai un pavadoņtelevīzijai, jo tā aptver arī zonas, ko neapkalpo kabeļtelevīzija, ļauj raidīt reģionālās un vietējās programmas un var būt par bāzi mobilās uztveršanas izstrādei.

| (111) | Vācija argumentē, ka, ņemot vērā kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas augsto tirgus daļu un zemes televīzijas nelielo proporciju, DVB-T veicināšana neietekmētu tirgus pozīcijas pārējās platformās. Pēc tās domām zemes televīzijas nelielā tirgus daļa to padara nespējīgu piesaistīt raidsabiedrības no citām platformām. Turklāt pasākums arī neietekmēšot klientu izvēli, sevišķi tādēļ, ka nav nekādu tehnisku, juridisku un finansiālu šķēršļu pārejai no viena raidīšanas veida uz citu. Tajā pašā laikā Vācija apgalvo, ka DVB-T veicināšana nevis aizstās kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju, bet radīs “pozitīvu konkurences spiedienu” citiem raidīšanas veidiem, sekmēs infrastruktūras konkurenci un līdz ar to atvieglos digitalizāciju arī citās platformās. |
| --- | --- |

(111)

Vācija argumentē, ka, ņemot vērā kabeļtelevīzijas un pavadoņtelevīzijas augsto tirgus daļu un zemes televīzijas nelielo proporciju, DVB-T veicināšana neietekmētu tirgus pozīcijas pārējās platformās. Pēc tās domām zemes televīzijas nelielā tirgus daļa to padara nespējīgu piesaistīt raidsabiedrības no citām platformām. Turklāt pasākums arī neietekmēšot klientu izvēli, sevišķi tādēļ, ka nav nekādu tehnisku, juridisku un finansiālu šķēršļu pārejai no viena raidīšanas veida uz citu. Tajā pašā laikā Vācija apgalvo, ka DVB-T veicināšana nevis aizstās kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju, bet radīs “pozitīvu konkurences spiedienu” citiem raidīšanas veidiem, sekmēs infrastruktūras konkurenci un līdz ar to atvieglos digitalizāciju arī citās platformās.

| (112) | Vācijas iestādes arī apstrīd kabeļtelevīzijas operatoru datus par DVB-T ieviešanas ietekmi uz kabeļtelevīzijas klientiem. LfM rīcībā esošie dati atšķiras no ish sniegtajiem un uzrāda zemāku samazinājumu (81 000 mājsaimniecību pretstatā 147 000 no 2003. gada līdz 2006. gadam). Vācijas iestādes apgalvo, ka pat tad, ja samazinātos kabeļtelevīzijas klientu skaits, to neizraisītu tieši DVB-T ieviešana. Šajā aspektā tās arī uzsver, ka pasākuma nolūks nav graut kabeļtelevīziju. Tās uzsver faktu, ka platjoslas kabeļu infrastruktūra ar valsts atbalstu tikusi izveidota 20. gs. 80. gados un joprojām gūst labumu no normatīvajām priekšrocībām, ieskaitot kabeļtelevīzijas maksu (pēc rīkojuma par papildu īres maksu (Mietnebenkostenverordnung)). Tās apgalvo, ka kopējā finansēšanas shēma esot tehnoloģiski neitrāla – vajadzības gadījumā tās būtu gatavas atbalstīt arī kabeļtelevīzijas digitalizāciju. Kā piemēru savai pozitīvajai pieejai attiecībā uz kabeļtelevīziju tās min to, ka 2007. gada 17. februārīLfM piekrita ish analogās kabeļtelevīzijas kanāla digitalizācijai (73). |
| --- | --- |

(112)

Vācijas iestādes arī apstrīd kabeļtelevīzijas operatoru datus par DVB-T ieviešanas ietekmi uz kabeļtelevīzijas klientiem. LfM rīcībā esošie dati atšķiras no ish sniegtajiem un uzrāda zemāku samazinājumu (81 000 mājsaimniecību pretstatā 147 000 no 2003. gada līdz 2006. gadam). Vācijas iestādes apgalvo, ka pat tad, ja samazinātos kabeļtelevīzijas klientu skaits, to neizraisītu tieši DVB-T ieviešana. Šajā aspektā tās arī uzsver, ka pasākuma nolūks nav graut kabeļtelevīziju. Tās uzsver faktu, ka platjoslas kabeļu infrastruktūra ar valsts atbalstu tikusi izveidota 20. gs. 80. gados un joprojām gūst labumu no normatīvajām priekšrocībām, ieskaitot kabeļtelevīzijas maksu (pēc rīkojuma par papildu īres maksu (Mietnebenkostenverordnung)). Tās apgalvo, ka kopējā finansēšanas shēma esot tehnoloģiski neitrāla – vajadzības gadījumā tās būtu gatavas atbalstīt arī kabeļtelevīzijas digitalizāciju. Kā piemēru savai pozitīvajai pieejai attiecībā uz kabeļtelevīziju tās min to, ka 2007. gada 17. februārīLfM piekrita ish analogās kabeļtelevīzijas kanāla digitalizācijai (73).

| (113) | Komisija uzskata, ka 110. līdz 112. apsvērumā izklāstītie apsvērumi neliek apšaubīt, ka pasākums pēc rakstura ir nozares atbalsts raidsabiedrībām DVB-T platformā un var radīt arī netiešu labumu tīkla operatoram T-Systems. Iecerētais pasākums ir konkrēti īpaši saistīts ar vienu darbības veidu – apraides signālu pārraidīšanu – un selektīvi īpaši atbalsta zemes digitālo pārraidi. Tas ir selektīvs tiklab attiecībā uz pieprasījumu, t. i., komerciālajām raidsabiedrībām, kas darbojas DVB-T platformās, kā attiecībā uz piedāvājumu, t. i., zemes ciparu tīkla operatoru T-Systems. |
| --- | --- |

(113)

Komisija uzskata, ka 110. līdz 112. apsvērumā izklāstītie apsvērumi neliek apšaubīt, ka pasākums pēc rakstura ir nozares atbalsts raidsabiedrībām DVB-T platformā un var radīt arī netiešu labumu tīkla operatoram T-Systems. Iecerētais pasākums ir konkrēti īpaši saistīts ar vienu darbības veidu – apraides signālu pārraidīšanu – un selektīvi īpaši atbalsta zemes digitālo pārraidi. Tas ir selektīvs tiklab attiecībā uz pieprasījumu, t. i., komerciālajām raidsabiedrībām, kas darbojas DVB-T platformās, kā attiecībā uz piedāvājumu, t. i., zemes ciparu tīkla operatoru T-Systems.

| (114) | Komisija uzskata, ka atšķirīgie apraides signālu pārraides veidi – pa kabeli, caur pavadoni, virs zemes un arvien vairāk IPTV – tieši konkurē. Lai gan dažādajām pārraides platformām ir savas priekšrocības un trūkumi, būtībā tām ir viena funkcija, t. i., apraides programmu pārraidīšana, un tās var aizstāt cita citu gan vairumtirdzniecības līmenī no komerciālo raidsabiedrību viedokļa, gan mazumtirdzniecības līmenī no skatītāju viedokļa. Vācijā kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes platformas piedāvā lielu skaitu nekodētu kanālu, un tas norāda uz zināmu piedāvājuma līdzību. Konkrētāk, pavisam 24 zemes ciparu televīzijas kanālu pašreizējais piedāvājums šķiet salīdzināms ar analogās kabeļtelevīzijas piedāvājumu, kas ir visvairāk izplatītā pārraides platforma Ziemeļreinā-Vestfālenē, lai gan ciparu kabeļtelevīzija strauji attīstās. |
| --- | --- |

(114)

Komisija uzskata, ka atšķirīgie apraides signālu pārraides veidi – pa kabeli, caur pavadoni, virs zemes un arvien vairāk IPTV – tieši konkurē. Lai gan dažādajām pārraides platformām ir savas priekšrocības un trūkumi, būtībā tām ir viena funkcija, t. i., apraides programmu pārraidīšana, un tās var aizstāt cita citu gan vairumtirdzniecības līmenī no komerciālo raidsabiedrību viedokļa, gan mazumtirdzniecības līmenī no skatītāju viedokļa. Vācijā kabeļtelevīzijas, pavadoņtelevīzijas un zemes platformas piedāvā lielu skaitu nekodētu kanālu, un tas norāda uz zināmu piedāvājuma līdzību. Konkrētāk, pavisam 24 zemes ciparu televīzijas kanālu pašreizējais piedāvājums šķiet salīdzināms ar analogās kabeļtelevīzijas piedāvājumu, kas ir visvairāk izplatītā pārraides platforma Ziemeļreinā-Vestfālenē, lai gan ciparu kabeļtelevīzija strauji attīstās.

| (115) | Relatīvi nelielā zemes televīzijas daļa salīdzinājumā ar kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju Vācijā vispār un konkrēti Ziemeļreinā-Vestfālenē nenovērš konkurences attiecības dažādo pārraides platformu starpā. Kabeļtelevīzijas operatoru sniegtā informācija liecina, ka kabeļtelevīzijas klientu skaitu iespaidojusi DVB-T ieviešana Ziemeļreinā-Vestfālenē. Bez tam kabeļtelevīzijas operatori norāda, ka ir bijis niecīgs kabeļtelevīzijas klientu pieaugums pēc zemes analogā tīkla atslēgšanas, un arī tas atspoguļo dažādu raidīšanas veidu aizvietojamību no tiešo patērētāju viedokļa. Vācijas iestādes, apgalvojot, ka pasākums radīs “pozitīvu konkurences spiedienu” citām platformām un veicinās infrastruktūras konkurenci, pašas netieši atzīst dažādu raidīšanas veidu konkurences attiecības. Tas, ka pagātnē arī kabeļtelevīzijas infrastruktūra guvusi labumu no valsts atbalsta, kā arī dažu normatīvo aktu esība nemazina selektivitāti un konkurences traucējumus, ko rada aplūkojamais pasākums. |
| --- | --- |

(115)

Relatīvi nelielā zemes televīzijas daļa salīdzinājumā ar kabeļtelevīziju un pavadoņtelevīziju Vācijā vispār un konkrēti Ziemeļreinā-Vestfālenē nenovērš konkurences attiecības dažādo pārraides platformu starpā. Kabeļtelevīzijas operatoru sniegtā informācija liecina, ka kabeļtelevīzijas klientu skaitu iespaidojusi DVB-T ieviešana Ziemeļreinā-Vestfālenē. Bez tam kabeļtelevīzijas operatori norāda, ka ir bijis niecīgs kabeļtelevīzijas klientu pieaugums pēc zemes analogā tīkla atslēgšanas, un arī tas atspoguļo dažādu raidīšanas veidu aizvietojamību no tiešo patērētāju viedokļa. Vācijas iestādes, apgalvojot, ka pasākums radīs “pozitīvu konkurences spiedienu” citām platformām un veicinās infrastruktūras konkurenci, pašas netieši atzīst dažādu raidīšanas veidu konkurences attiecības. Tas, ka pagātnē arī kabeļtelevīzijas infrastruktūra guvusi labumu no valsts atbalsta, kā arī dažu normatīvo aktu esība nemazina selektivitāti un konkurences traucējumus, ko rada aplūkojamais pasākums.

| (116) | Pasākumā ietvertais konkurences traucējums var ietekmēt arī citus tirgus, ne tikai televīzijas pārraidīšanu. Aplūkojamais pasākums no raidsabiedrību viedokļa palīdz paplašināt auditoriju un piesaistīt reklāmdevējus. Piesaistot reklāmdevējus no citiem plašsaziņas līdzekļiem, DVB-T veicināšana potenciāli ietekmētu vairākus uzņēmumus citās plašsaziņas līdzekļu nozarēs. |
| --- | --- |

(116)

Pasākumā ietvertais konkurences traucējums var ietekmēt arī citus tirgus, ne tikai televīzijas pārraidīšanu. Aplūkojamais pasākums no raidsabiedrību viedokļa palīdz paplašināt auditoriju un piesaistīt reklāmdevējus. Piesaistot reklāmdevējus no citiem plašsaziņas līdzekļiem, DVB-T veicināšana potenciāli ietekmētu vairākus uzņēmumus citās plašsaziņas līdzekļu nozarēs.

| (117) | Turklāt attiecībā uz tīkla operatoru DVB-T tīkla veicināšana var ietekmēt arī jaunus tirgus. DVB-T potenciāli var tikt piedāvāti maksas televīzijas pakalpojumi, kā redzams no notikumiem tādās dalībvalstīs kā Itālija, Francija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

(117)

Turklāt attiecībā uz tīkla operatoru DVB-T tīkla veicināšana var ietekmēt arī jaunus tirgus. DVB-T potenciāli var tikt piedāvāti maksas televīzijas pakalpojumi, kā redzams no notikumiem tādās dalībvalstīs kā Itālija, Francija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

| (118) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākums var traucēt konkurenci dažādu DVB-T platformā esošo komerciālo raidsabiedrību starpā, jo segto raidīšanas izmaksu daļa nav vienāda visām KRS. |
| --- | --- |

(118)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākums var traucēt konkurenci dažādu DVB-T platformā esošo komerciālo raidsabiedrību starpā, jo segto raidīšanas izmaksu daļa nav vienāda visām KRS.

| (119) | Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucē konkurenci komerciālo raidsabiedrību starpā, jo subsīdijas apjoma noteikšanas principi esot vieni un tie paši. Tās apgalvo, ka atšķirības finansējumā izraisa raidsabiedrību atšķirīgais stāvoklis un atšķirīgais slogs, kas tām jāuzņemas sakarā ar pāreju uz ciparu televīziju. |
| --- | --- |

(119)

Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums netraucē konkurenci komerciālo raidsabiedrību starpā, jo subsīdijas apjoma noteikšanas principi esot vieni un tie paši. Tās apgalvo, ka atšķirības finansējumā izraisa raidsabiedrību atšķirīgais stāvoklis un atšķirīgais slogs, kas tām jāuzņemas sakarā ar pāreju uz ciparu televīziju.

| (120) | Kā aprakstīts 34.–40. apsvērumā, subsīdijas aprēķināšana atšķiras tām raidsabiedrībām, kas jau agrāk darbojās analogajā platformā (RTL group un ProSiebenSat.1, kam katram ir četri ciparu programmu kanāli), un raidsabiedrībām, kas uzsāk zemes raidīšanu caur DVB-T platformu un kam ir katrai viens programmu kanāls. |
| --- | --- |

(120)

Kā aprakstīts 34.–40. apsvērumā, subsīdijas aprēķināšana atšķiras tām raidsabiedrībām, kas jau agrāk darbojās analogajā platformā (RTL group un ProSiebenSat.1, kam katram ir četri ciparu programmu kanāli), un raidsabiedrībām, kas uzsāk zemes raidīšanu caur DVB-T platformu un kam ir katrai viens programmu kanāls.

| (121) | Pēdējām finansiālā palīdzība līdzinās vidēji 30 % no raidīšanas maksas par kanālu piecus gadus, samazinoties par pieciem procentu punktiem katru gadu no 40 % pirmajā gadā līdz 20 % piektajā gadā. Tā vienādi attiecas uz visām četrām komerciālajām raidsabiedrībām. |
| --- | --- |

(121)

Pēdējām finansiālā palīdzība līdzinās vidēji 30 % no raidīšanas maksas par kanālu piecus gadus, samazinoties par pieciem procentu punktiem katru gadu no 40 % pirmajā gadā līdz 20 % piektajā gadā. Tā vienādi attiecas uz visām četrām komerciālajām raidsabiedrībām.

| (122) | Attiecībā uz RTL group un ProSiebenSat.1 subsīdija ir aprēķināta pēc kopējo izmaksu starpības starp zemes analogo un ciparu raidīšanu Ziemeļreinā-Vestfālenē, kā arī Ziemeļvācijas zemēs (sk. 3. tabulu un 35., 39. un 40. apsvērumu). Pēc Vācijas iestāžu domām RTL group nav uzskatāms par tiesīgu saņemt atbalstu, jo tā kopējais raidīšanas maksas pazeminājums ciparu sistēmā citās Ziemeļvācijas zemēs ietekmē vispārējo izmaksu pieaugumu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Turklāt Vācijas iestādes apgalvo, ka RTL nav pieteicies uz finansējumu. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz RTL group un ProSiebenSat.1 subsīdija ir aprēķināta pēc kopējo izmaksu starpības starp zemes analogo un ciparu raidīšanu Ziemeļreinā-Vestfālenē, kā arī Ziemeļvācijas zemēs (sk. 3. tabulu un 35., 39. un 40. apsvērumu). Pēc Vācijas iestāžu domām RTL group nav uzskatāms par tiesīgu saņemt atbalstu, jo tā kopējais raidīšanas maksas pazeminājums ciparu sistēmā citās Ziemeļvācijas zemēs ietekmē vispārējo izmaksu pieaugumu Ziemeļreinā-Vestfālenē. Turklāt Vācijas iestādes apgalvo, ka RTL nav pieteicies uz finansējumu.

| (123) | Komisija uzskata, ka subsīdijas aprēķināšanas metode nav uzskatāma par objektīvi pamatotu, jo tā nav balstīta uz raidsabiedrību izmaksu detalizētu pārskatu saistībā ar raidīšanu zemes ciparu platformā un ar to ieņēmumiem. Turklāt, kā jau parādīts 74. apsvērumā, tām raidsabiedrībām, kas jau darbojās analogajā platformā, piemērotā aprēķinu metode nav uzskatāma par objektīvu potenciālo ciparu raidīšanas papildu izmaksu aprēķināšanai, tāpēc ka tajā netiek ņemts vērā programmu kanālu skaita pieaugums, kas nosaka šīs izmaksas. Bez tam 3. tabulā attēlotais aprēķins ir patvaļīgs, jo RTL group un ProSiebenSat.1 bija atšķirīgs analogo programmu kanālu skaits Ziemeļreinā-Vestfālenē un Ziemeļvācijā un atšķirīgas izmaksas atšķirīga ģeogrāfiskā aptvēruma dēļ. Faktiski, kā rāda Vācijas iestāžu iesniegtie skaitļi, raidīšanas izmaksas par kanālu šajā gadījumā ir zemākas ciparu sistēmā nekā analogajā platformā (sk. 4. tabulu). Kā norādījušas Vācijas iestādes, ProSiebenSat.1 un RTL ir bijusi piekļuve veseliem multipleksiem pēc raidīšanas licenču piešķiršanas procedūras, un prioritārās attieksmes dēļ, kas tika izrādīta raidsabiedrībām, kuras jau darbojās analogajā platformā, – kā kompensācija par analogo licenču nodošanu pirms to derīguma termiņa beigām. Bez tam finansējums dod tām iespēju raidīt vairāk kanālu Ziemeļreinā-Vestfālenē ar aptuveni tādām pašām kopējām izmaksām kā analogajā režīmā. Vācijas iestādes nav sniegušas paskaidrojumus, kādēļ aptverto izmaksu daļa ProSiebenSat.1 ir citāda nekā tām raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās analogajā platformā. |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskata, ka subsīdijas aprēķināšanas metode nav uzskatāma par objektīvi pamatotu, jo tā nav balstīta uz raidsabiedrību izmaksu detalizētu pārskatu saistībā ar raidīšanu zemes ciparu platformā un ar to ieņēmumiem. Turklāt, kā jau parādīts 74. apsvērumā, tām raidsabiedrībām, kas jau darbojās analogajā platformā, piemērotā aprēķinu metode nav uzskatāma par objektīvu potenciālo ciparu raidīšanas papildu izmaksu aprēķināšanai, tāpēc ka tajā netiek ņemts vērā programmu kanālu skaita pieaugums, kas nosaka šīs izmaksas. Bez tam 3. tabulā attēlotais aprēķins ir patvaļīgs, jo RTL group un ProSiebenSat.1 bija atšķirīgs analogo programmu kanālu skaits Ziemeļreinā-Vestfālenē un Ziemeļvācijā un atšķirīgas izmaksas atšķirīga ģeogrāfiskā aptvēruma dēļ. Faktiski, kā rāda Vācijas iestāžu iesniegtie skaitļi, raidīšanas izmaksas par kanālu šajā gadījumā ir zemākas ciparu sistēmā nekā analogajā platformā (sk. 4. tabulu). Kā norādījušas Vācijas iestādes, ProSiebenSat.1 un RTL ir bijusi piekļuve veseliem multipleksiem pēc raidīšanas licenču piešķiršanas procedūras, un prioritārās attieksmes dēļ, kas tika izrādīta raidsabiedrībām, kuras jau darbojās analogajā platformā, – kā kompensācija par analogo licenču nodošanu pirms to derīguma termiņa beigām. Bez tam finansējums dod tām iespēju raidīt vairāk kanālu Ziemeļreinā-Vestfālenē ar aptuveni tādām pašām kopējām izmaksām kā analogajā režīmā. Vācijas iestādes nav sniegušas paskaidrojumus, kādēļ aptverto izmaksu daļa ProSiebenSat.1 ir citāda nekā tām raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās analogajā platformā.

| (124) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko rada raidīšanas licenču piešķiršana tām raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojās analogajā platformā, un subsīdija, kas nav objektīvi pamatota, rada konkurences traucējumus starp minētajām raidsabiedrībām un tām, kas sāka raidīšanu zemes platformā tikai līdz ar DVB-T platformas ieviešanu. |
| --- | --- |

(124)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko rada raidīšanas licenču piešķiršana tām raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojās analogajā platformā, un subsīdija, kas nav objektīvi pamatota, rada konkurences traucējumus starp minētajām raidsabiedrībām un tām, kas sāka raidīšanu zemes platformā tikai līdz ar DVB-T platformas ieviešanu.

1.4.   IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU

| (125) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu valsts palīdzībai jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai to varētu kvalificēt kā valsts atbalstu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākums var ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo komerciālās raidsabiedrības darbojas starptautiski un tīkla operators konkurē ar starptautiskajiem kabeļtelevīzijas operatoriem un plašsaziņas līdzekļu korporācijām, kā arī ar pavadoņtelevīzijas operatoriem. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu valsts palīdzībai jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, lai to varētu kvalificēt kā valsts atbalstu. Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka pasākums var ietekmēt Kopienas iekšējo tirdzniecību, jo komerciālās raidsabiedrības darbojas starptautiski un tīkla operators konkurē ar starptautiskajiem kabeļtelevīzijas operatoriem un plašsaziņas līdzekļu korporācijām, kā arī ar pavadoņtelevīzijas operatoriem.

| (126) | Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tās apgalvo, ka palīdzības apjoms ir tik mazs, ka ietekme uz tirdzniecību būs neievērojama. Turklāt tās apgalvo, ka tikai no fakta, ka attiecīgie uzņēmumi darbojas starptautiski, nav secināms, ka noteikti tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. To skatījumā nav ietekmes uz tirdzniecību, ciktāl ir runa par komerciālo raidsabiedrību stāvokli. |
| --- | --- |

(126)

Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tās apgalvo, ka palīdzības apjoms ir tik mazs, ka ietekme uz tirdzniecību būs neievērojama. Turklāt tās apgalvo, ka tikai no fakta, ka attiecīgie uzņēmumi darbojas starptautiski, nav secināms, ka noteikti tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. To skatījumā nav ietekmes uz tirdzniecību, ciktāl ir runa par komerciālo raidsabiedrību stāvokli.

| (127) | Saskaņā ar Eiropas tiesu praksi, “ja atbalsts, ko piešķir valsts vai ar valsts resursu palīdzību, stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šis uzņēmums uzskatāms par tādu, kuru ir ietekmējis atbalsts” (74). Tur arī noteikts, ka pat apjomā relatīvi mazs atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (75), īpaši tad, ja ir spēcīga konkurence nozarē, kurā darbojas saņēmējs (76). |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar Eiropas tiesu praksi, “ja atbalsts, ko piešķir valsts vai ar valsts resursu palīdzību, stiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tad šis uzņēmums uzskatāms par tādu, kuru ir ietekmējis atbalsts” (74). Tur arī noteikts, ka pat apjomā relatīvi mazs atbalsts var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (75), īpaši tad, ja ir spēcīga konkurence nozarē, kurā darbojas saņēmējs (76).

| (128) | Tādēļ Komisija uzskata, ka iecerētais pasākums spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā iepriekš paskaidrots, pasākums dod tiešu labumu komerciālajām raidsabiedrībām un var arī radīt netiešu priekšrocību tīkla operatoram T-Systems. Gan komerciālās raidsabiedrības, gan tīkla operators starptautiskā līmenī konkurē ar citiem uzņēmumiem. Visas komerciālās raidsabiedrības, uz kurām attiecas aplūkojamais pasākums, konkurē ar citām raidsabiedrībām un elektrosakaru uzņēmumiem televīzijas reklāmas un filmu rādīšanas tiesību tirgos (77). Tīkla operatori, kā Deutsche Telekom meitasuzņēmums T-Systems, konkurē ar tādiem kabeļtelevīzijas operatoriem un plašsaziņas līdzekļu korporācijām kā UPC (Liberty Media), tādiem pavadoņtelevīzijas operatoriem kā SES Astra, NSAB un Eutelsat, kā arī ar citiem uzņēmumiem, kas piedāvā infrastruktūras pakalpojumus raidsabiedrībām. Tajā pašā laikā ir zemes apraides, platjoslas kabeļu un pavadoņu operatoru konkurence attiecībā uz tiešajiem patērētājiem dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(128)

Tādēļ Komisija uzskata, ka iecerētais pasākums spēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā iepriekš paskaidrots, pasākums dod tiešu labumu komerciālajām raidsabiedrībām un var arī radīt netiešu priekšrocību tīkla operatoram T-Systems. Gan komerciālās raidsabiedrības, gan tīkla operators starptautiskā līmenī konkurē ar citiem uzņēmumiem. Visas komerciālās raidsabiedrības, uz kurām attiecas aplūkojamais pasākums, konkurē ar citām raidsabiedrībām un elektrosakaru uzņēmumiem televīzijas reklāmas un filmu rādīšanas tiesību tirgos (77). Tīkla operatori, kā Deutsche Telekom meitasuzņēmums T-Systems, konkurē ar tādiem kabeļtelevīzijas operatoriem un plašsaziņas līdzekļu korporācijām kā UPC (Liberty Media), tādiem pavadoņtelevīzijas operatoriem kā SES Astra, NSAB un Eutelsat, kā arī ar citiem uzņēmumiem, kas piedāvā infrastruktūras pakalpojumus raidsabiedrībām. Tajā pašā laikā ir zemes apraides, platjoslas kabeļu un pavadoņu operatoru konkurence attiecībā uz tiešajiem patērētājiem dažādās dalībvalstīs.

| (129) | Komisija uzskata, ka kopējais atbalsta apjoms aplūkojamajā gadījumā, ko lēš 6,8 miljonu EUR apmērā, nav uzskatāms par “relatīvi mazu”. Katrā gadījumā saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas spriedumiem arī apjomā relatīvi mazs atbalsts var ietekmēt tirdzniecību, īpaši tad, ja ir spēcīga konkurence. |
| --- | --- |

(129)

Komisija uzskata, ka kopējais atbalsta apjoms aplūkojamajā gadījumā, ko lēš 6,8 miljonu EUR apmērā, nav uzskatāms par “relatīvi mazu”. Katrā gadījumā saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas spriedumiem arī apjomā relatīvi mazs atbalsts var ietekmēt tirdzniecību, īpaši tad, ja ir spēcīga konkurence.

1.5.   SECINĀJUMI PAR PASĀKUMA VALSTS ATBALSTA RAKSTURU

| (130) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka LfM paredzētās subsīdijas atbilst visiem nosacījumiem, lai būtu valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tiešie saņēmēji ir komerciālās raidsabiedrības, kas saņem finansiālu palīdzību. Tajā pašā laikā komerciālo raidsabiedrību izmantoto multipleksu operators T-Systems no pasākuma varētu iegūt netiešas priekšrocības. |
| --- | --- |

(130)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka LfM paredzētās subsīdijas atbilst visiem nosacījumiem, lai būtu valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Tiešie saņēmēji ir komerciālās raidsabiedrības, kas saņem finansiālu palīdzību. Tajā pašā laikā komerciālo raidsabiedrību izmantoto multipleksu operators T-Systems no pasākuma varētu iegūt netiešas priekšrocības.

2.   ATBALSTA PASĀKUMA SADERĪBA

2.1.   VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

| (131) | Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās uz ciparu apraidi. Pārejas uz ciparu apraidi priekšrocības tika uzsvērtas rīcības plānā “e-Eiropa 2005. Informācijas sabiedrība visiem” un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu apraidi (78). Pārejai uz ciparu apraidi ir lielas priekšrocības efektīvākas spektra izmantošanas un lielāku pārraides iespēju ziņā. Tas radīs jaunus, kvalitatīvākus pakalpojumus un paplašinās patērētāju izvēli. Kā Komisija jau norādījusi savā paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, plānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos spektra pieejamību Eiropā. |
| --- | --- |

(131)

Komisija aktīvi atbalsta pāreju no analogās uz ciparu apraidi. Pārejas uz ciparu apraidi priekšrocības tika uzsvērtas rīcības plānā “e-Eiropa 2005. Informācijas sabiedrība visiem” un divos paziņojumos par pāreju uz ciparu apraidi (78). Pārejai uz ciparu apraidi ir lielas priekšrocības efektīvākas spektra izmantošanas un lielāku pārraides iespēju ziņā. Tas radīs jaunus, kvalitatīvākus pakalpojumus un paplašinās patērētāju izvēli. Kā Komisija jau norādījusi savā paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, plānotā zemes analogās televīzijas atslēgšana līdz 2012. gadam uzlabos spektra pieejamību Eiropā.

| (132) | Komisija arī atzīst, ka pāreja uz ciparu apraidi var aizkavēties, ja to atstās tikai tirgus spēku ziņā. Tādēļ tai nav iebildumu pret valsts palīdzības principu šajā jomā. Valsts iestādēm ir dažādi līdzekļi, ar kuriem atvieglot un veicināt pāreju uz ciparu apraidi, piemēram, koordinācijas mehānismi, informācijas kampaņas, regulatīvi līdzekļi un finansiāla palīdzība. Ja valsts palīdzība ir valsts atbalsta veidā, tai jāatbilst attiecīgajiem EK līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(132)

Komisija arī atzīst, ka pāreja uz ciparu apraidi var aizkavēties, ja to atstās tikai tirgus spēku ziņā. Tādēļ tai nav iebildumu pret valsts palīdzības principu šajā jomā. Valsts iestādēm ir dažādi līdzekļi, ar kuriem atvieglot un veicināt pāreju uz ciparu apraidi, piemēram, koordinācijas mehānismi, informācijas kampaņas, regulatīvi līdzekļi un finansiāla palīdzība. Ja valsts palīdzība ir valsts atbalsta veidā, tai jāatbilst attiecīgajiem EK līguma noteikumiem.

| (133) | Atbilstīgi Komisijas vispārējai pieejai par mazāku un mērķtiecīgāku valsts atbalstu dalībvalstis principā var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo un reģionālo kohēziju. Taču katrā konkrētā gadījumā ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams problēmas atrisināšanai, ir piemērots, līdz vajadzīgajam minimumam ierobežots instruments un nepiemērotā veidā netraucē konkurenci. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu ir noteikts, ka īpašajā digitalizācijas jomā valsts palīdzība būtu attaisnota ar diviem nosacījumiem: pirmkārt, runa ir par vispārības interesēm; otrkārt, tirgus nedarbojas, proti, tirgus spēki vieni paši nespēj dot rezultātu kopējam labumam. Tajā arī noteikts, ka jebkurā gadījumā valsts palīdzība jāpamato ar dziļu tirgus analīzi. |
| --- | --- |

(133)

Atbilstīgi Komisijas vispārējai pieejai par mazāku un mērķtiecīgāku valsts atbalstu dalībvalstis principā var izmantot atbalstu, lai novērstu konkrētu tirgus nepilnību vai nodrošinātu sociālo un reģionālo kohēziju. Taču katrā konkrētā gadījumā ir jāpierāda, ka atbalsts ir nepieciešams problēmas atrisināšanai, ir piemērots, līdz vajadzīgajam minimumam ierobežots instruments un nepiemērotā veidā netraucē konkurenci. Līdzīgi arī paziņojumā par pārslēgšanu ir noteikts, ka īpašajā digitalizācijas jomā valsts palīdzība būtu attaisnota ar diviem nosacījumiem: pirmkārt, runa ir par vispārības interesēm; otrkārt, tirgus nedarbojas, proti, tirgus spēki vieni paši nespēj dot rezultātu kopējam labumam. Tajā arī noteikts, ka jebkurā gadījumā valsts palīdzība jāpamato ar dziļu tirgus analīzi.

| (134) | Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas pēc tirgus likumiem. Principā katram tīklam jākonkurē ar saviem paša spēkiem. Lai nodrošinātu šo principu, jebkurai valsts palīdzībai jātiecas būt tehnoloģiski neitrālai. Izņēmumus no šā principa var paredzēt tikai tad, ja palīdzība vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un tajā pašā laikā ir nepieciešama, piemērota un proporcionāla šo grūtību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(134)

Paziņojumā par pārslēgšanu arī norādīts, ka pāreja uz ciparu apraidi ir svarīgs uzdevums nozarei, kurai jādarbojas pēc tirgus likumiem. Principā katram tīklam jākonkurē ar saviem paša spēkiem. Lai nodrošinātu šo principu, jebkurai valsts palīdzībai jātiecas būt tehnoloģiski neitrālai. Izņēmumus no šā principa var paredzēt tikai tad, ja palīdzība vērsta uz konkrētu tirgus nepilnību vai nelīdzsvarotību un tajā pašā laikā ir nepieciešama, piemērota un proporcionāla šo grūtību pārvarēšanai.

| (135) | Vispārīgi atzīts, ka pāreju var kavēt konkrētas tirgus nepilnības. Turklāt ir risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas spēs izmantot ciparu televīzijas priekšrocību, ņemot vērā viņu nelabvēlīgo sociālo stāvokli (sociālās kohēzijas problēmu). Kā Komisija norādījusi Berlīnes-Brandenburgas gadījumā, tirgus nepilnība varētu būt, piemēram, tad, ja tirgus dalībnieki nevēlas vienoties par kopīgu grafiku pārejai uz ciparu TV, tāpēc ka gaida, lai citi sper pirmo soli (koordinācijas problēma), vai kad tirgus dalībnieki neņem vērā pārejas pozitīvo ietekmi uz sabiedrību kopumā, jo tiem nav īstu stimulu to darīt (pozitīvie ārējie faktori). |
| --- | --- |

(135)

Vispārīgi atzīts, ka pāreju var kavēt konkrētas tirgus nepilnības. Turklāt ir risks, ka ne visas iedzīvotāju daļas spēs izmantot ciparu televīzijas priekšrocību, ņemot vērā viņu nelabvēlīgo sociālo stāvokli (sociālās kohēzijas problēmu). Kā Komisija norādījusi Berlīnes-Brandenburgas gadījumā, tirgus nepilnība varētu būt, piemēram, tad, ja tirgus dalībnieki nevēlas vienoties par kopīgu grafiku pārejai uz ciparu TV, tāpēc ka gaida, lai citi sper pirmo soli (koordinācijas problēma), vai kad tirgus dalībnieki neņem vērā pārejas pozitīvo ietekmi uz sabiedrību kopumā, jo tiem nav īstu stimulu to darīt (pozitīvie ārējie faktori).

| (136) | Attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis vēlas gādāt par to, lai pēc analogās TV atslēgšanas visiem pilsoņiem būtu piekļuve ciparu televīzijai. Tā kā pāreja uz ciparu televīziju rada izmaksas klientiem un liek viņiem mainīt ieradumus, dalībvalstis var īpaši palīdzēt nelabvēlīgā stāvoklī esošām sabiedrības grupām, kā vecāka gadagājuma cilvēki, mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem vai cilvēki, kas dzīvo nomaļos rajonos. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz sociālo kohēziju dalībvalstis vēlas gādāt par to, lai pēc analogās TV atslēgšanas visiem pilsoņiem būtu piekļuve ciparu televīzijai. Tā kā pāreja uz ciparu televīziju rada izmaksas klientiem un liek viņiem mainīt ieradumus, dalībvalstis var īpaši palīdzēt nelabvēlīgā stāvoklī esošām sabiedrības grupām, kā vecāka gadagājuma cilvēki, mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem vai cilvēki, kas dzīvo nomaļos rajonos.

| (137) | Pēdējos trīs gados Komisija dažādās dalībvalstīs ir novērtējusi daudzus valsts pasākumus, kuru mērķis ir veicināt pāreju (79). Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuru pamatā ir paziņojumi par pāreju uz ciparu TV, Komisija ir skaidrojusi valsts atbalsta noteikumu piemērošanu šajā nozarē un sniegusi norādījumus gan valsts, gan privātām struktūrām. Dalībvalstīm ir vairākas iespējas piešķirt valsts finansējumu pārejai, ja vien pasākumi neizraisa nevajadzīgus konkurences traucējumus tehnoloģiju vai uzņēmumu starpā un nepārsniedz minimāli nepieciešamo (80):






  a) | izmēģinājuma projekti un pētījumi, lai pārbaudītu, piemēram, ciparu raidīšanas tehnoloģijas un interaktīvo programmatūru; |
| --- | --- | --- |

(137)

Pēdējos trīs gados Komisija dažādās dalībvalstīs ir novērtējusi daudzus valsts pasākumus, kuru mērķis ir veicināt pāreju (79). Vairākos lēmumos par valsts atbalstu, kuru pamatā ir paziņojumi par pāreju uz ciparu TV, Komisija ir skaidrojusi valsts atbalsta noteikumu piemērošanu šajā nozarē un sniegusi norādījumus gan valsts, gan privātām struktūrām. Dalībvalstīm ir vairākas iespējas piešķirt valsts finansējumu pārejai, ja vien pasākumi neizraisa nevajadzīgus konkurences traucējumus tehnoloģiju vai uzņēmumu starpā un nepārsniedz minimāli nepieciešamo (80):

a)

izmēģinājuma projekti un pētījumi, lai pārbaudītu, piemēram, ciparu raidīšanas tehnoloģijas un interaktīvo programmatūru;

| b) | pabalsti privātpersonām komplektu iegādei jebkurai platformai, lai novērstu mazturīgu mājsaimniecību norobežošanu no piekļuves TV uztveršanai un sasniegtu nepieciešamo lietotāju skaitu, it īpaši apvidos, kur frekvenču spektra trūkuma dēļ zemes raidīšana būs jāpārslēdz bez vienlaicīgas raidīšanas perioda; |
| --- | --- |

b)

pabalsti privātpersonām komplektu iegādei jebkurai platformai, lai novērstu mazturīgu mājsaimniecību norobežošanu no piekļuves TV uztveršanai un sasniegtu nepieciešamo lietotāju skaitu, it īpaši apvidos, kur frekvenču spektra trūkuma dēļ zemes raidīšana būs jāpārslēdz bez vienlaicīgas raidīšanas perioda;

| c) | dotācijas uzņēmumiem novatorisku digitālo pakalpojumu, piemēram, elektronisko raidījumu programmu un mobilo lietojumu izstrādei; |
| --- | --- |

c)

dotācijas uzņēmumiem novatorisku digitālo pakalpojumu, piemēram, elektronisko raidījumu programmu un mobilo lietojumu izstrādei;

| d) | subsīdijas raidsabiedrībām papildu raidīšanas maksas kompensācijai, pārraidot reizē analogo un ciparu TV (“vienlaicīgās raidīšanas fāzē”); |
| --- | --- |

d)

subsīdijas raidsabiedrībām papildu raidīšanas maksas kompensācijai, pārraidot reizē analogo un ciparu TV (“vienlaicīgās raidīšanas fāzē”);

| e) | pabalsti klientiem ciparu dekoderu iegādei. Tādiem pabalstiem jābūt tehnoloģiski neitrāliem. Piešķirot pabalstus, iestādes var mudināt izmantot atvērtos standartus interaktīvai saziņai. Atvērtie standarti ļauj klientiem gūt labumu no dažādu operatoru piedāvātajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

e)

pabalsti klientiem ciparu dekoderu iegādei. Tādiem pabalstiem jābūt tehnoloģiski neitrāliem. Piešķirot pabalstus, iestādes var mudināt izmantot atvērtos standartus interaktīvai saziņai. Atvērtie standarti ļauj klientiem gūt labumu no dažādu operatoru piedāvātajiem pakalpojumiem;

| f) | finansējums apraides tīkla izvēršanai apvidos, kur citādi nebūtu pietiekama TV pārklājuma; |
| --- | --- |

f)

finansējums apraides tīkla izvēršanai apvidos, kur citādi nebūtu pietiekama TV pārklājuma;

| g) | finanšu līdzekļi valsts raidorganizācijām, kas dotu tām iespēju raidīt visās platformās nolūkā sasniegt visus iedzīvotājus. Šajā sakarā dalībvalstīm ir skaidri jānosaka valsts raidorganizāciju pienākumi attiecībā uz raidīšanas platformu izmantošanu; |
| --- | --- |

g)

finanšu līdzekļi valsts raidorganizācijām, kas dotu tām iespēju raidīt visās platformās nolūkā sasniegt visus iedzīvotājus. Šajā sakarā dalībvalstīm ir skaidri jānosaka valsts raidorganizāciju pienākumi attiecībā uz raidīšanas platformu izmantošanu;

| h) | vajadzīgos un piemērotos gadījumos taisnīga kompensācija raidsabiedrībām, kas vajadzīga, lai pirms licenču derīguma termiņa beigām tās atteiktos no analogā spektra. Kompensācijā jāņem vērā faktiskās pārejas izmaksas raidsabiedrībām, attiecīgos gadījumos ieskaitot, piemēram, adaptācijas izmaksas raidīšanai citā kanālā/multipleksā. |
| --- | --- |

h)

vajadzīgos un piemērotos gadījumos taisnīga kompensācija raidsabiedrībām, kas vajadzīga, lai pirms licenču derīguma termiņa beigām tās atteiktos no analogā spektra. Kompensācijā jāņem vērā faktiskās pārejas izmaksas raidsabiedrībām, attiecīgos gadījumos ieskaitot, piemēram, adaptācijas izmaksas raidīšanai citā kanālā/multipleksā.

2.2.   JURIDISKAIS PAMATS PLĀNOTĀ PASĀKUMA ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAI

| (138) | Vācijas iestādes apgalvoja, ka pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c), b) un d) apakšpunktam un 86. panta 2. punktam. Komisija turpmāk vērtē pasākuma atbilstību šiem noteikumiem, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus (81). |
| --- | --- |

(138)

Vācijas iestādes apgalvoja, ka pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c), b) un d) apakšpunktam un 86. panta 2. punktam. Komisija turpmāk vērtē pasākuma atbilstību šiem noteikumiem, ņemot vērā iepriekš izklāstītos vispārīgos apsvērumus (81).

2.3.   EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTS

| (139) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pasākums uzskatāms par saderīgu ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija nemaina šo uzskatu arī pēc ieinteresēto personu apsvērumu un Vācijas iestāžu iesniegto ziņu izvērtēšanas. |
| --- | --- |

(139)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai pasākums uzskatāms par saderīgu ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija nemaina šo uzskatu arī pēc ieinteresēto personu apsvērumu un Vācijas iestāžu iesniegto ziņu izvērtēšanas.

| (140) | EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts attiecas uz palīdzību, “kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. |
| --- | --- |

(140)

EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts attiecas uz palīdzību, “kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”.

| (141) | Lai atbalsta pasākums būtu uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tā mērķim jākalpo vispārības interesēm, un ir jāpierāda, ka tas ir nepieciešams un proporcionāls. Pasākums īpaši jāizvērtē, ņemot vērā atbildes uz šādiem jautājumiem:






  1) | Vai atbalsta pasākums ir plānots skaidri noteikta vispārības interešu mērķa sasniegšanai? |
| --- | --- | --- |

(141)

Lai atbalsta pasākums būtu uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam, tā mērķim jākalpo vispārības interesēm, un ir jāpierāda, ka tas ir nepieciešams un proporcionāls. Pasākums īpaši jāizvērtē, ņemot vērā atbildes uz šādiem jautājumiem:

1)

Vai atbalsta pasākums ir plānots skaidri noteikta vispārības interešu mērķa sasniegšanai?

| 2) | Vai atbalsts ir plānots tā, lai atbilstu vispārējām interesēm (t. i., vai ierosinātais atbalsts novērš tirgus nepilnību vai risina kādu citu vajadzību)? Īpaši:






  a) | vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments? |
| --- | --- | --- |

2)

Vai atbalsts ir plānots tā, lai atbilstu vispārējām interesēm (t. i., vai ierosinātais atbalsts novērš tirgus nepilnību vai risina kādu citu vajadzību)? Īpaši:

a)

vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments?

| b) | Vai tam ir stimula efekts, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību? |
| --- | --- |

b)

Vai tam ir stimula efekts, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

| c) | Vai atbalsta pasākums ir proporcionāls, t. i., vai tā pati rīcības maiņa būtu bijusi panākama ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

c)

Vai atbalsta pasākums ir proporcionāls, t. i., vai tā pati rīcības maiņa būtu bijusi panākama ar mazāku atbalstu?

| 3) | Vai konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību ir tādā mērā ierobežoti, ka kopējā bilance ir pozitīva? |
| --- | --- |

3)

Vai konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību ir tādā mērā ierobežoti, ka kopējā bilance ir pozitīva?

| (142) | Vācijas iestādes apgalvo, ka plānotais pasākums atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atsaucoties uz paziņojumu par pārslēgšanu, tās apgalvo, ka zemes ciparu platformas veicināšana ir vispārības interesēs, jo sekmē vairāku vispārības interesēm atbilstīgu mērķu sasniegšanu. Tās apgalvo, ka pasākums ir nepieciešams, lai saglabātu zemes platformu un novērstu vairākas konkrētas tirgus nepilnības. Bez tam tās uzskata, ka pasākums ir gan piemērots, gan proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(142)

Vācijas iestādes apgalvo, ka plānotais pasākums atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atsaucoties uz paziņojumu par pārslēgšanu, tās apgalvo, ka zemes ciparu platformas veicināšana ir vispārības interesēs, jo sekmē vairāku vispārības interesēm atbilstīgu mērķu sasniegšanu. Tās apgalvo, ka pasākums ir nepieciešams, lai saglabātu zemes platformu un novērstu vairākas konkrētas tirgus nepilnības. Bez tam tās uzskata, ka pasākums ir gan piemērots, gan proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem.

2.3.1.   Vispārības interešu mērķis

| (143) | Kā paskaidrots 131.–137. apsvērumā, Komisija piekrīt attiecībā uz to, ka pāreja no analogās uz ciparu apraidi ir uzskatāma par vispārības interesēm atbilstīgu mērķi. Taču paziņojumā par pārslēgšanu un pēc tam Komisijas politikas dokumentos, kas saistīti ar pāreju, ir arī uzsvērts, ka tas nav universāls attaisnojums vienīgi zemes platformas digitalizācijas atbalstīšanai. Tieši otrādi, kā jau iepriekš teikts, starta punkts ir tas, ka pārejai ir jābūt tirgus virzītai un principā katram tīklam ir jākonkurē saviem paša spēkiem. Lai nodrošinātu šo principu, jebkurai valsts palīdzībai jātiecas būt tehnoloģiski neitrālai. Šajā gadījumā tehnoloģiskās neitralitātes prasība nav ievērota. |
| --- | --- |

(143)

Kā paskaidrots 131.–137. apsvērumā, Komisija piekrīt attiecībā uz to, ka pāreja no analogās uz ciparu apraidi ir uzskatāma par vispārības interesēm atbilstīgu mērķi. Taču paziņojumā par pārslēgšanu un pēc tam Komisijas politikas dokumentos, kas saistīti ar pāreju, ir arī uzsvērts, ka tas nav universāls attaisnojums vienīgi zemes platformas digitalizācijas atbalstīšanai. Tieši otrādi, kā jau iepriekš teikts, starta punkts ir tas, ka pārejai ir jābūt tirgus virzītai un principā katram tīklam ir jākonkurē saviem paša spēkiem. Lai nodrošinātu šo principu, jebkurai valsts palīdzībai jātiecas būt tehnoloģiski neitrālai. Šajā gadījumā tehnoloģiskās neitralitātes prasība nav ievērota.

| (144) | Vācijas iestādes savā iesniegumā apšauba tehnoloģiskās neitralitātes principa piemērotību valsts atbalsta novērtēšanas vajadzībai un apgalvo, ka tas nav sasniedzams atsevišķa valsts palīdzības pasākuma līmenī. Tās apgalvo, ka arī to kopējā politika ir tehnoloģiski neitrāla, un norāda, ka vajadzības gadījumā tās varētu sniegt atbalstu arī citām platformām. Taču tās uzskata, ka pavadoņtelevīzijas tehnoloģijai nav vajadzīgs atbalsts pārejai un ka kabeļtelevīzijas digitalizācija nav pietiekami attīstīta, lai būtu pamatoti konkrēti atbalsta pasākumi. Līdz šim Komisija nav saņēmusi konkrētas ziņas no Vācijas iestādēm par to, ka tiktu plānots finansējums arī citiem raidīšanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(144)

Vācijas iestādes savā iesniegumā apšauba tehnoloģiskās neitralitātes principa piemērotību valsts atbalsta novērtēšanas vajadzībai un apgalvo, ka tas nav sasniedzams atsevišķa valsts palīdzības pasākuma līmenī. Tās apgalvo, ka arī to kopējā politika ir tehnoloģiski neitrāla, un norāda, ka vajadzības gadījumā tās varētu sniegt atbalstu arī citām platformām. Taču tās uzskata, ka pavadoņtelevīzijas tehnoloģijai nav vajadzīgs atbalsts pārejai un ka kabeļtelevīzijas digitalizācija nav pietiekami attīstīta, lai būtu pamatoti konkrēti atbalsta pasākumi. Līdz šim Komisija nav saņēmusi konkrētas ziņas no Vācijas iestādēm par to, ka tiktu plānots finansējums arī citiem raidīšanas līdzekļiem.

| (145) | Komisija uzskata, ka šie vispārīgie argumenti par tehnoloģiskās neitralitātes principa nepiemērotību nav pieņemami. Ir atšķirība starp finansiālu atbalstu pārejai no analogās uz ciparu raidīšanu, no vienas puses un pasākumiem, kuri vispārīgi atbalsta zemes ciparu platformu, no otras puses. Subsīdijas, kas selektīvi piešķirtas vienai no konkurējošām raidīšanas tehnoloģijām, izraisa spēcīgus konkurences traucējumus starp šīm tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(145)

Komisija uzskata, ka šie vispārīgie argumenti par tehnoloģiskās neitralitātes principa nepiemērotību nav pieņemami. Ir atšķirība starp finansiālu atbalstu pārejai no analogās uz ciparu raidīšanu, no vienas puses un pasākumiem, kuri vispārīgi atbalsta zemes ciparu platformu, no otras puses. Subsīdijas, kas selektīvi piešķirtas vienai no konkurējošām raidīšanas tehnoloģijām, izraisa spēcīgus konkurences traucējumus starp šīm tehnoloģijām.

| (146) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un piemērojamo tiesu praksi tāds traucējums būtu pieņemams tikai tad, ja tā mērķis būtu konkrēta tirgus nepilnība vai nelīdzsvarotība un tas tajā pašā laikā būtu nepieciešams, piemērots un proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem šī novērtēšana ir jāveic atsevišķi katram pasākumam. |
| --- | --- |

(146)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un piemērojamo tiesu praksi tāds traucējums būtu pieņemams tikai tad, ja tā mērķis būtu konkrēta tirgus nepilnība vai nelīdzsvarotība un tas tajā pašā laikā būtu nepieciešams, piemērots un proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem šī novērtēšana ir jāveic atsevišķi katram pasākumam.

| (147) | Vācijas iestādes apgalvoja, ka bez vispārējā pārejas veicināšanas mērķa pasākums tiecas arī saglabāt zemes platformu, veicinot DVB-T ieviešanu. Tās apgalvo, ka tas veicina konkurences nostiprināšanu gan raidsabiedrību starpā, gan raidīšanas infrastruktūras līmenī un sekmē vairāku vispārības interesēm atbilstošu mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(147)

Vācijas iestādes apgalvoja, ka bez vispārējā pārejas veicināšanas mērķa pasākums tiecas arī saglabāt zemes platformu, veicinot DVB-T ieviešanu. Tās apgalvo, ka tas veicina konkurences nostiprināšanu gan raidsabiedrību starpā, gan raidīšanas infrastruktūras līmenī un sekmē vairāku vispārības interesēm atbilstošu mērķu sasniegšanu.

| (148) | Īpaši tās apgalvo, ka zemes raidīšanas digitalizācija veicina plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ļaujot komerciālajām raidsabiedrībām ZRV raidīt savas programmas vairāk nekā 12 kanālos trīs analogo kanālu vietā. Tās apgalvo, ka zemes platforma ir labāk piemērota reģionālo un vietējo programmu raidīšanai nekā kabeļtelevīzija vai pavadoņtelevīzija. Bez tam tās apgalvo, ka pasākums palīdz nodrošināt vispārēju aptvērumu. Iestādes arī apgalvo, ka aptverto platību topogrāfija Ziemeļreinā-Vestfālenē ir tāda, ka aptvērums lauku un nomaļajos rajonos ir dārgāks un līdz ar to mazāk pievilcīgs DVB-T komerciālai ieviešanai nekā, teiksim, Berlīnes-Brandenburgas teritorija. Tās apgalvo, ka pasākums būs pirmais solis, kas stimulēs DVB-T ieviešanu šajos rajonos vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(148)

Īpaši tās apgalvo, ka zemes raidīšanas digitalizācija veicina plašsaziņas līdzekļu plurālismu, ļaujot komerciālajām raidsabiedrībām ZRV raidīt savas programmas vairāk nekā 12 kanālos trīs analogo kanālu vietā. Tās apgalvo, ka zemes platforma ir labāk piemērota reģionālo un vietējo programmu raidīšanai nekā kabeļtelevīzija vai pavadoņtelevīzija. Bez tam tās apgalvo, ka pasākums palīdz nodrošināt vispārēju aptvērumu. Iestādes arī apgalvo, ka aptverto platību topogrāfija Ziemeļreinā-Vestfālenē ir tāda, ka aptvērums lauku un nomaļajos rajonos ir dārgāks un līdz ar to mazāk pievilcīgs DVB-T komerciālai ieviešanai nekā, teiksim, Berlīnes-Brandenburgas teritorija. Tās apgalvo, ka pasākums būs pirmais solis, kas stimulēs DVB-T ieviešanu šajos rajonos vēlākā posmā.

| (149) | Turklāt tās izceļ zemes digitālās raidīšanas novatorisma potenciālu, apgalvojot, ka vienīgi DVB-T ļauj attīstīt ciparu mobilo uztveršanu. |
| --- | --- |

(149)

Turklāt tās izceļ zemes digitālās raidīšanas novatorisma potenciālu, apgalvojot, ka vienīgi DVB-T ļauj attīstīt ciparu mobilo uztveršanu.

| (150) | Komisija atzīst Vācijas iestāžu izvirzītos vispārības interesēm atbilstīgos mērķus. Tomēr, kā iepriekš parādīts, tā uzskata, ka atbalsts nav konkrēti virzīts uz plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu, reģionālo un vietējo saturu un vispārēju aptvērumu vai uz pakalpojumu uzlabošanu laukos, vai jauninājumiem, un nav nepieciešams, piemērots un proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(150)

Komisija atzīst Vācijas iestāžu izvirzītos vispārības interesēm atbilstīgos mērķus. Tomēr, kā iepriekš parādīts, tā uzskata, ka atbalsts nav konkrēti virzīts uz plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu, reģionālo un vietējo saturu un vispārēju aptvērumu vai uz pakalpojumu uzlabošanu laukos, vai jauninājumiem, un nav nepieciešams, piemērots un proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem.

2.3.2.   Atbalsta pasākuma veids – nepieciešamība un proporcionalitāte

| (151) | Vācijas iestādes apgalvo, ka plānotais pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus un novērstu konkrētas tirgus nepilnības. Turklāt principā tās pauž viedokli, ka Komisijai nav tiesību apšaubīt federālās valdības un zemju lēmumu saglabāt zemes platformu un veikt tās digitalizāciju. Tās arī apgalvo, ka Komisija nav tiesīga spriest par to, vai citi pasākumi būtu bijuši vairāk piemēroti tā paša mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(151)

Vācijas iestādes apgalvo, ka plānotais pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus un novērstu konkrētas tirgus nepilnības. Turklāt principā tās pauž viedokli, ka Komisijai nav tiesību apšaubīt federālās valdības un zemju lēmumu saglabāt zemes platformu un veikt tās digitalizāciju. Tās arī apgalvo, ka Komisija nav tiesīga spriest par to, vai citi pasākumi būtu bijuši vairāk piemēroti tā paša mērķa sasniegšanai.

| (152) | Pirmām kārtām Komisija vēlas viest skaidrību, ka šis lēmums attiecas konkrēti uz Vācijas iestāžu paziņoto pasākumu DVB-T ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē, nevis uz Vācijas iestāžu politisko lēmumu saglabāt zemes platformu. Šajā gadījumā Komisijai saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts komerciālu raidsabiedrību ekspluatācijas izmaksām ir nepieciešams un proporcionāls vispārības interešu mērķiem, ko Vācijas iestādes vēlas sasniegt lietā aprakstītajos apstākļos. |
| --- | --- |

(152)

Pirmām kārtām Komisija vēlas viest skaidrību, ka šis lēmums attiecas konkrēti uz Vācijas iestāžu paziņoto pasākumu DVB-T ieviešanai Ziemeļreinā-Vestfālenē, nevis uz Vācijas iestāžu politisko lēmumu saglabāt zemes platformu. Šajā gadījumā Komisijai saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts komerciālu raidsabiedrību ekspluatācijas izmaksām ir nepieciešams un proporcionāls vispārības interešu mērķiem, ko Vācijas iestādes vēlas sasniegt lietā aprakstītajos apstākļos.

| (153) | Valsts atbalsta pasākuma analīze ir šā novērtējuma sastāvdaļa. Komisija uzskata, ka bez pasākuma nepieciešamības pierādījuma ir jāuzrāda arī iemesli, kuru dēļ aplūkojamajā lietā valsts atbalsts izraudzīts par valsts palīdzības instrumentu vispārības interesēm atbilstošā mērķa sasniegšanai. Gadījumos, kad valsts atbalsts nav piemērots instruments konkrētas tirgus nepilnības vai kohēzijas problēmu risināšanai, tas var radīt konkurences un tirdzniecības traucējumus, no kuriem būtu bijis iespējams izvairīties, izmantojot citu līdzekli, piemēram, tiesību aktus. |
| --- | --- |

(153)

Valsts atbalsta pasākuma analīze ir šā novērtējuma sastāvdaļa. Komisija uzskata, ka bez pasākuma nepieciešamības pierādījuma ir jāuzrāda arī iemesli, kuru dēļ aplūkojamajā lietā valsts atbalsts izraudzīts par valsts palīdzības instrumentu vispārības interesēm atbilstošā mērķa sasniegšanai. Gadījumos, kad valsts atbalsts nav piemērots instruments konkrētas tirgus nepilnības vai kohēzijas problēmu risināšanai, tas var radīt konkurences un tirdzniecības traucējumus, no kuriem būtu bijis iespējams izvairīties, izmantojot citu līdzekli, piemēram, tiesību aktus.

| (154) | Tālāk Komisija vērtē, vai pasākumu var uzskatīt par nepieciešamu un piemērotu, pirmkārt, Vācijas izvirzīto vispārības interesēm atbilstīgo mērķu sasniegšanai, kas to attaisnotu, otrkārt, iespējamo tirgus nepilnību novēršanai, jo tās var kavēt šo mērķu sasniegšanu. Bez tam tā vērtē, vai aplūkojamo jautājumu var uzskatīt par proporcionālu šo grūtību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(154)

Tālāk Komisija vērtē, vai pasākumu var uzskatīt par nepieciešamu un piemērotu, pirmkārt, Vācijas izvirzīto vispārības interesēm atbilstīgo mērķu sasniegšanai, kas to attaisnotu, otrkārt, iespējamo tirgus nepilnību novēršanai, jo tās var kavēt šo mērķu sasniegšanu. Bez tam tā vērtē, vai aplūkojamo jautājumu var uzskatīt par proporcionālu šo grūtību pārvarēšanai.

| (155) | Attiecībā uz konkurences stiprināšanu starp raidīšanas platformām Vācijas iestādes ir argumentējušas, ka zemes ciparu televīzijas atbalstīšana rada pozitīvu konkurences spiedienu pārējām raidīšanas platformām un dod stimulu pārējo platformu operatoriem uzlabot un modernizēt pakalpojumus, un tādējādi tai ir potenciāls paātrināt digitalizāciju arī pārējās platformās. Vācijas iestādes ne tikai nonāk pretrunā savam apgalvojumam, ka pasākums netraucē konkurenci, bet arī nav iesniegušas pārliecinošus pierādījumus tam, ka apraidei Ziemeļreinā-Vestfālenē būtu raksturīga kāda struktūras konkurences problēma. Pat nerunājot par zemes apraidi, kabeļtelevīzija un pavadoņtelevīzija piedāvā daudz nekodētu televīzijas kanālu un ir plaši pieejamas. Konkurenci vairo arī platjoslas televīzija (piemēram, ar xDSL tehnoloģiju), kas grasās kļūt par papildu apraides platformu. Līdz ar to saskaņā ar Komisijas nostāju citos lēmumos par valsts atbalsta pasākumiem par labu ciparu televīzijai (82) šis pamatojums nav pieņemams atbalsta piešķiršanai. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz konkurences stiprināšanu starp raidīšanas platformām Vācijas iestādes ir argumentējušas, ka zemes ciparu televīzijas atbalstīšana rada pozitīvu konkurences spiedienu pārējām raidīšanas platformām un dod stimulu pārējo platformu operatoriem uzlabot un modernizēt pakalpojumus, un tādējādi tai ir potenciāls paātrināt digitalizāciju arī pārējās platformās. Vācijas iestādes ne tikai nonāk pretrunā savam apgalvojumam, ka pasākums netraucē konkurenci, bet arī nav iesniegušas pārliecinošus pierādījumus tam, ka apraidei Ziemeļreinā-Vestfālenē būtu raksturīga kāda struktūras konkurences problēma. Pat nerunājot par zemes apraidi, kabeļtelevīzija un pavadoņtelevīzija piedāvā daudz nekodētu televīzijas kanālu un ir plaši pieejamas. Konkurenci vairo arī platjoslas televīzija (piemēram, ar xDSL tehnoloģiju), kas grasās kļūt par papildu apraides platformu. Līdz ar to saskaņā ar Komisijas nostāju citos lēmumos par valsts atbalsta pasākumiem par labu ciparu televīzijai (82) šis pamatojums nav pieņemams atbalsta piešķiršanai.

| (156) | Attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un kanālu daudzveidību jāsaka, ka zemes ciparu kanāli ir piešķirti tā, ka vēsturiskās raidsabiedrības ir saņēmušas priekšrocības, bet ienākšana tirgū ir bijusi nenozīmīga (83). Tātad pasākums acīmredzami nav paredzēts raidsabiedrību plurālisma palielināšanai. Turklāt, kā uzsvērts lēmumā par procedūras uzsākšanu (84), par spīti raidīšanas jaudas pieaugumam, ko dod digitalizācija, DVB-T tīkls joprojām ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar daudziem kanāliem, kas pieejami, izmantojot kabeļtelevīziju vai pavadoņtelevīziju. Pat analogajā režīmā abas alternatīvās platformas piedāvā vairāk kanālu nekā DVB-T, un vairumu DVB-T platformā pieejamo kanālu, ja ne visus, var skatīties arī kabeļtelevīzijā un pavadoņtelevīzijā. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un kanālu daudzveidību jāsaka, ka zemes ciparu kanāli ir piešķirti tā, ka vēsturiskās raidsabiedrības ir saņēmušas priekšrocības, bet ienākšana tirgū ir bijusi nenozīmīga (83). Tātad pasākums acīmredzami nav paredzēts raidsabiedrību plurālisma palielināšanai. Turklāt, kā uzsvērts lēmumā par procedūras uzsākšanu (84), par spīti raidīšanas jaudas pieaugumam, ko dod digitalizācija, DVB-T tīkls joprojām ir neizdevīgākā stāvoklī salīdzinājumā ar daudziem kanāliem, kas pieejami, izmantojot kabeļtelevīziju vai pavadoņtelevīziju. Pat analogajā režīmā abas alternatīvās platformas piedāvā vairāk kanālu nekā DVB-T, un vairumu DVB-T platformā pieejamo kanālu, ja ne visus, var skatīties arī kabeļtelevīzijā un pavadoņtelevīzijā.

| (157) | Pasākums arī nav konkrēti vērsts uz reģionālo un vietējo programmu vai to raidsabiedrību vai kanālu atbalstīšanu. Faktiski vietējos TV kanālus vairākos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos pārraida, piemēram, pa kabeli, taču tajā nav zemes ciparu platformā pārraidītu vietējo kanālu. Raidīšanas licenču konkursā netika specifiski risināta reģionālo un vietējo programmu veidošana. Neviens no saņēmējiem nav reģionālā vai vietējā raidsabiedrība, un līdzekļu saņemšanai nav nosacījuma, ka komerciālajām raidsabiedrībām būtu jāraida reģionālās vai vietējās programmas. |
| --- | --- |

(157)

Pasākums arī nav konkrēti vērsts uz reģionālo un vietējo programmu vai to raidsabiedrību vai kanālu atbalstīšanu. Faktiski vietējos TV kanālus vairākos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos pārraida, piemēram, pa kabeli, taču tajā nav zemes ciparu platformā pārraidītu vietējo kanālu. Raidīšanas licenču konkursā netika specifiski risināta reģionālo un vietējo programmu veidošana. Neviens no saņēmējiem nav reģionālā vai vietējā raidsabiedrība, un līdzekļu saņemšanai nav nosacījuma, ka komerciālajām raidsabiedrībām būtu jāraida reģionālās vai vietējās programmas.

| (158) | Turklāt attiecībā uz varbūtējo vispārēja aptvēruma nodrošināšanu pasākums neattiecas uz rajoniem, kur pārejas rezultātā varētu būt aptvēruma problēma. Vācijas iestādes ir atzinušas, ka no tehniskā viedokļa Ziemeļreinā-Vestfālenē praktiski katra celtne var uztvert nekodēto televīziju no pavadoņiem. Patlaban tā tas nav ar DVB-T – pasākums attiecas tikai uz pilsētu rajoniem ar blīvu apdzīvotību, kur vispārēji pieejams ir platjoslas kabelis. |
| --- | --- |

(158)

Turklāt attiecībā uz varbūtējo vispārēja aptvēruma nodrošināšanu pasākums neattiecas uz rajoniem, kur pārejas rezultātā varētu būt aptvēruma problēma. Vācijas iestādes ir atzinušas, ka no tehniskā viedokļa Ziemeļreinā-Vestfālenē praktiski katra celtne var uztvert nekodēto televīziju no pavadoņiem. Patlaban tā tas nav ar DVB-T – pasākums attiecas tikai uz pilsētu rajoniem ar blīvu apdzīvotību, kur vispārēji pieejams ir platjoslas kabelis.

| (159) | Argumentu par DVB-T ieviešanas veicināšanu laukos un nomaļos apvidos vēlākā posmā Vācijas iestādes nav pamatojušas, un nekas neliecina par to, ka pasākumam būtu kaut kāda ietekme uz DVB-T veicināšanu mazāk apdzīvotos rajonos, jo pasākums ir paredzēts visblīvāk apdzīvotajiem ZRV rajoniem. Turklāt pasākumā nav nekādu īpašu stimulu raidsabiedrībām apgūt nomaļos rajonus. Izmantojot analogās pārraides platformu, komerciālās raidsabiedrības Ziemeļreinā-Vestfālenē nekad nav raidījušas savas programmas ārpus galvenajām apdzīvotajām vietām. |
| --- | --- |

(159)

Argumentu par DVB-T ieviešanas veicināšanu laukos un nomaļos apvidos vēlākā posmā Vācijas iestādes nav pamatojušas, un nekas neliecina par to, ka pasākumam būtu kaut kāda ietekme uz DVB-T veicināšanu mazāk apdzīvotos rajonos, jo pasākums ir paredzēts visblīvāk apdzīvotajiem ZRV rajoniem. Turklāt pasākumā nav nekādu īpašu stimulu raidsabiedrībām apgūt nomaļos rajonus. Izmantojot analogās pārraides platformu, komerciālās raidsabiedrības Ziemeļreinā-Vestfālenē nekad nav raidījušas savas programmas ārpus galvenajām apdzīvotajām vietām.

| (160) | Attiecībā uz varbūtējo mērķi veicināt jauninājumus Komisija pirmām kārtām norāda, ka plānotais valsts finansējums nav vērsts uz novatoriskiem plašsaziņas līdzekļiem vai elektrosakaru pakalpojumiem, bet kalpo vienīgi, lai subsidētu raidsabiedrību televīzijas programmu raidīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz varbūtējo mērķi veicināt jauninājumus Komisija pirmām kārtām norāda, ka plānotais valsts finansējums nav vērsts uz novatoriskiem plašsaziņas līdzekļiem vai elektrosakaru pakalpojumiem, bet kalpo vienīgi, lai subsidētu raidsabiedrību televīzijas programmu raidīšanas izmaksas.

| (161) | Pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām DVB-T tīkls Ziemeļreinā-Vestfālenē izmanto kompresijas standartu MPEG-2, bet progresīvākais MPEG-4 standarts, kas ļauj labāk izmantot frekvenču spektru, drīz būs pieejams tirgū (“DVB-T 2”). Attiecībā uz mobilās TV uztveršanu DVB-T platforma Ziemeļreinā-Vestfālenē neatbilst tādu progresīvu mobilās TV tehnoloģiju jaudām kā DVB-H (Digital Video Broadcast transmission to handheld terminals) (85), kas piedāvā stabilāku signāla uztveršanu un mazāku elektrības patēriņu. Attiecībā uz iespējamiem jauninājumiem sakarā ar interaktīvajiem pakalpojumiem DVB-T nepiedāvā pretējā virziena kanālu un raida signālu tikai līdz tiešajam patērētājam. Tātad interaktivitāte nav DVB-T raksturīga īpatnība. |
| --- | --- |

(161)

Pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām DVB-T tīkls Ziemeļreinā-Vestfālenē izmanto kompresijas standartu MPEG-2, bet progresīvākais MPEG-4 standarts, kas ļauj labāk izmantot frekvenču spektru, drīz būs pieejams tirgū (“DVB-T 2”). Attiecībā uz mobilās TV uztveršanu DVB-T platforma Ziemeļreinā-Vestfālenē neatbilst tādu progresīvu mobilās TV tehnoloģiju jaudām kā DVB-H (Digital Video Broadcast transmission to handheld terminals) (85), kas piedāvā stabilāku signāla uztveršanu un mazāku elektrības patēriņu. Attiecībā uz iespējamiem jauninājumiem sakarā ar interaktīvajiem pakalpojumiem DVB-T nepiedāvā pretējā virziena kanālu un raida signālu tikai līdz tiešajam patērētājam. Tātad interaktivitāte nav DVB-T raksturīga īpatnība.

| (162) | Līdz ar to jauninājumu ziņā DVB-T nav acīm redzami pārāks tehnoloģiskais risinājums. Turklāt, kā jau iepriekš uzsvērts, plānotais valsts atbalsts DVB-T var aizkavēt jauninājumus citās raidīšanas platformās un tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(162)

Līdz ar to jauninājumu ziņā DVB-T nav acīm redzami pārāks tehnoloģiskais risinājums. Turklāt, kā jau iepriekš uzsvērts, plānotais valsts atbalsts DVB-T var aizkavēt jauninājumus citās raidīšanas platformās un tehnoloģijās.

| (163) | Vācijas iestādes arī apgalvoja, ka finansējums ir nepieciešams zemes platformas saglabāšanai. Tās bilst, ka komerciālo raidsabiedrību, sevišķi lielo apraides grupu RTL un ProSiebenSat.1, klātbūtne ir nepieciešama, lai saglabātu platformas pievilcību no skatītāju viedokļa. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegtajām ziņām šīs raidsabiedrības vēlējās piedalīties tikai ar nosacījumu, ka zemes digitālā raidīšana neradīs tām papildu izmaksas salīdzinājumā ar analogo režīmu. Bez tam Vācijas iestādes apgalvo, ka RTL group gan nelūdza finansējumu, taču par nosacījumu savai dalībai izvirzīja ProSiebenSat.1 klātbūtni platformā. |
| --- | --- |

(163)

Vācijas iestādes arī apgalvoja, ka finansējums ir nepieciešams zemes platformas saglabāšanai. Tās bilst, ka komerciālo raidsabiedrību, sevišķi lielo apraides grupu RTL un ProSiebenSat.1, klātbūtne ir nepieciešama, lai saglabātu platformas pievilcību no skatītāju viedokļa. Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegtajām ziņām šīs raidsabiedrības vēlējās piedalīties tikai ar nosacījumu, ka zemes digitālā raidīšana neradīs tām papildu izmaksas salīdzinājumā ar analogo režīmu. Bez tam Vācijas iestādes apgalvo, ka RTL group gan nelūdza finansējumu, taču par nosacījumu savai dalībai izvirzīja ProSiebenSat.1 klātbūtni platformā.

| (164) | Šajā ziņā Vācijas iestādes arī atsaucās uz piemēru pārējos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos (Vupertāle, Austrumvestfālene-Lipe, Minsterlande, Āhene un Dienvidvestfālene), kur DVB-T platforma ir vai tiek ieviesta bez komerciālo raidsabiedrību dalības. Pēc to domām tas pierāda, ka bez finansējuma komerciālās raidsabiedrības negribīgi piedalās DVB-T platformā. |
| --- | --- |

(164)

Šajā ziņā Vācijas iestādes arī atsaucās uz piemēru pārējos Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabalos (Vupertāle, Austrumvestfālene-Lipe, Minsterlande, Āhene un Dienvidvestfālene), kur DVB-T platforma ir vai tiek ieviesta bez komerciālo raidsabiedrību dalības. Pēc to domām tas pierāda, ka bez finansējuma komerciālās raidsabiedrības negribīgi piedalās DVB-T platformā.

| (165) | Komisija uzskata, ka Vācijas iestāžu iesniegtā informācija nepierāda, ka zemes platformas pastāvēšanai finansējums ir nepieciešams. Pēc Komisijas uzskata Vācijas iestādes nav pierādījušas plānotā finansējuma stimula nozīmi privāto raidsabiedrību klātbūtnē zemes platformā. Nav pierādīts, ka plānotais atbalsta pasākums patiešām mainīs saņēmēju rīcību. |
| --- | --- |

(165)

Komisija uzskata, ka Vācijas iestāžu iesniegtā informācija nepierāda, ka zemes platformas pastāvēšanai finansējums ir nepieciešams. Pēc Komisijas uzskata Vācijas iestādes nav pierādījušas plānotā finansējuma stimula nozīmi privāto raidsabiedrību klātbūtnē zemes platformā. Nav pierādīts, ka plānotais atbalsta pasākums patiešām mainīs saņēmēju rīcību.

| (166) | Vispārējais nolīgums par DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē ietver saistošu pārejas grafiku, bet tajā nav skaidras norādes par plānoto finansēšanas pasākumu. Kā norādīts 19. apsvērumā, nolīgumā ir tikai neskaidra norāde uz finansējumu “DVB-T raidīšanas tehniskajai infrastruktūrai” un “pilsoņiem sociālu apsvērumu dēļ”. Konkursa paziņojumā par raidīšanas licenču piešķiršanu finansēšana nebija pieminēta. Finansiālās palīdzības noteikumi tika izklāstīti 2004. gada 19. novembra direktīvā par finansiālu atbalstu tikai pēc raidīšanas licenču piešķiršanas, vairākus mēnešus pēc DVB-T darbības sākuma. |
| --- | --- |

(166)

Vispārējais nolīgums par DVB-T ieviešanu Ziemeļreinā-Vestfālenē ietver saistošu pārejas grafiku, bet tajā nav skaidras norādes par plānoto finansēšanas pasākumu. Kā norādīts 19. apsvērumā, nolīgumā ir tikai neskaidra norāde uz finansējumu “DVB-T raidīšanas tehniskajai infrastruktūrai” un “pilsoņiem sociālu apsvērumu dēļ”. Konkursa paziņojumā par raidīšanas licenču piešķiršanu finansēšana nebija pieminēta. Finansiālās palīdzības noteikumi tika izklāstīti 2004. gada 19. novembra direktīvā par finansiālu atbalstu tikai pēc raidīšanas licenču piešķiršanas, vairākus mēnešus pēc DVB-T darbības sākuma.

| (167) | No iepriekšējā secināms, ka komerciālās raidsabiedrības vēlējušās iesaistīties DVB-T bez kādām konkrētākām ziņām par finansiālo palīdzību. Tās raidsabiedrības, kas agrāk darbojās analogajā platformā, piekrita saistošajam pārejas grafikam bez skaidrām norādēm uz finansiālo palīdzību. Turklāt attiecībā uz komerciālajām raidsabiedrībām, kas agrāk nedarbojās analogajā platformā, iesniegtās ziņas rāda, ka LfM saņēma ievērojami vairāk pieteikumu uz ciparu raidīšanas licencēm, nekā bija pieejamo kanālu. Šajā sakarā Vācijas iestādes apgalvo, ka pēc 2003. gada 20. oktobrī noslēgtā vispārīgā nolīguma visas raidsabiedrības zinājušas par finansējuma iespējamību. Tomēr pat tad, ja visi pieteikuma iesniedzēji zināja par vispārīgo vienošanos (kurā daži no tiem nepiedalījās), tās nedeva tiem skaidru priekšstatu par finansēšanas pasākumu. |
| --- | --- |

(167)

No iepriekšējā secināms, ka komerciālās raidsabiedrības vēlējušās iesaistīties DVB-T bez kādām konkrētākām ziņām par finansiālo palīdzību. Tās raidsabiedrības, kas agrāk darbojās analogajā platformā, piekrita saistošajam pārejas grafikam bez skaidrām norādēm uz finansiālo palīdzību. Turklāt attiecībā uz komerciālajām raidsabiedrībām, kas agrāk nedarbojās analogajā platformā, iesniegtās ziņas rāda, ka LfM saņēma ievērojami vairāk pieteikumu uz ciparu raidīšanas licencēm, nekā bija pieejamo kanālu. Šajā sakarā Vācijas iestādes apgalvo, ka pēc 2003. gada 20. oktobrī noslēgtā vispārīgā nolīguma visas raidsabiedrības zinājušas par finansējuma iespējamību. Tomēr pat tad, ja visi pieteikuma iesniedzēji zināja par vispārīgo vienošanos (kurā daži no tiem nepiedalījās), tās nedeva tiem skaidru priekšstatu par finansēšanas pasākumu.

| (168) | Turklāt Komisija norāda, ka privātās raidsabiedrības jau vairāk nekā trīs gadus raida DVB-T bez valsts finansējuma. Lai gan TerraNova nesen ir aizgājusi no šīs platformas, tā ir aizvietota ar citu raidsabiedrību Tele 5, izvēloties no septiņiem komerciālo raidsabiedrību pieteikumiem. Šo raidsabiedrību gadījumā ir skaidrs, ka nav bijis nekādu finansēšanas garantiju, ņemot vērā Komisijas lēmumu Berlīnes-Brandenburgas lietā un pašreizējo procedūru. Citās vācu zemēs, piemēram, Reinas-Mainas apgabalā un Ziemeļvācijā, komerciālās raidsabiedrības raida DVB-T platformā (86) bez valsts atbalsta priekšrocībām. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt Komisija norāda, ka privātās raidsabiedrības jau vairāk nekā trīs gadus raida DVB-T bez valsts finansējuma. Lai gan TerraNova nesen ir aizgājusi no šīs platformas, tā ir aizvietota ar citu raidsabiedrību Tele 5, izvēloties no septiņiem komerciālo raidsabiedrību pieteikumiem. Šo raidsabiedrību gadījumā ir skaidrs, ka nav bijis nekādu finansēšanas garantiju, ņemot vērā Komisijas lēmumu Berlīnes-Brandenburgas lietā un pašreizējo procedūru. Citās vācu zemēs, piemēram, Reinas-Mainas apgabalā un Ziemeļvācijā, komerciālās raidsabiedrības raida DVB-T platformā (86) bez valsts atbalsta priekšrocībām.

| (169) | Attiecībā uz tām raidsabiedrībām, kuras jau darbojās analogajā platformā, Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums bijis vajadzīgs, lai segtu to “papildu izmaksas”, ko rada ciparu pārraide. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz tām raidsabiedrībām, kuras jau darbojās analogajā platformā, Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums bijis vajadzīgs, lai segtu to “papildu izmaksas”, ko rada ciparu pārraide.

| (170) | Taču, kā jau novērtēts 74. un 123. apsvērumā, varbūtējās ProSiebenSat.1 un RTL group“papildu izmaksas” rodas vienīgi no kanālu skaita pieauguma, ņemot vērā, ka ciparu pārraides izmaksas vienam kanālam ir zemākas par analogās pārraides izmaksām vienam kanālam. Vācijas iestādes nav minējušas, kādu iemeslu dēļ bijis nepieciešams, lai šīm raidsabiedrībām ciparu režīmā būtu vairāk kanālu un kādēļ plānotā atbalsta aprēķinā nav ņemti vērā komerciālie ieņēmumi no šiem kanāliem. |
| --- | --- |

(170)

Taču, kā jau novērtēts 74. un 123. apsvērumā, varbūtējās ProSiebenSat.1 un RTL group“papildu izmaksas” rodas vienīgi no kanālu skaita pieauguma, ņemot vērā, ka ciparu pārraides izmaksas vienam kanālam ir zemākas par analogās pārraides izmaksām vienam kanālam. Vācijas iestādes nav minējušas, kādu iemeslu dēļ bijis nepieciešams, lai šīm raidsabiedrībām ciparu režīmā būtu vairāk kanālu un kādēļ plānotā atbalsta aprēķinā nav ņemti vērā komerciālie ieņēmumi no šiem kanāliem.

| (171) | Sakarā ar argumentu par citiem Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabaliem, kur DVB-T tiek ieviests bez komerciālo raidsabiedrību dalības, Komisija uzskata, ka šie apgabali apdzīvotības ziņā un komerciālo raidsabiedrību intereses trūkuma dēļ nav salīdzināmi ar pilsētu apgabaliem, uz kuriem attiecas aplūkojamais pasākums. Piemēri arī rāda, ka ir iespējams ieviest zemes ciparu platformu tikai ar valsts raidsabiedrībām bez komerciālo raidsabiedrību dalības. |
| --- | --- |

(171)

Sakarā ar argumentu par citiem Ziemeļreinas-Vestfālenes apgabaliem, kur DVB-T tiek ieviests bez komerciālo raidsabiedrību dalības, Komisija uzskata, ka šie apgabali apdzīvotības ziņā un komerciālo raidsabiedrību intereses trūkuma dēļ nav salīdzināmi ar pilsētu apgabaliem, uz kuriem attiecas aplūkojamais pasākums. Piemēri arī rāda, ka ir iespējams ieviest zemes ciparu platformu tikai ar valsts raidsabiedrībām bez komerciālo raidsabiedrību dalības.

| (172) | Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums novērš konkrētas tirgus nepilnības, kas kavē pāreju uz zemes ciparu televīziju. Atsaucoties uz paziņojumu par pārslēgšanu, tās min ar pāreju saistīto tirgus dalībnieku savstarpējās koordinācijas problēmu, risku, pozitīvus ārējos faktorus un īstermiņa izmaksu pieaugumu. Tās apgalvo, ka, ņemot vērā zemes televīzijas daļas samazināšanos un raidīšanas augstās izmaksas, pastāv risks, ka komerciālās raidsabiedrības izslēgs analogo pārraidi un aizies no zemes platformas. Pēc to uzskata tas nozīmētu atteikšanos no 147.–149. apsvērumā norādītajām zemes platformas priekšrocībām plašsaziņas līdzekļu plurālisma, vispārēja aptvēruma, reģionālo un vietējo programmu raidīšanas, jaunrades potenciāla un infrastruktūras konkurences ziņā. |
| --- | --- |

(172)

Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums novērš konkrētas tirgus nepilnības, kas kavē pāreju uz zemes ciparu televīziju. Atsaucoties uz paziņojumu par pārslēgšanu, tās min ar pāreju saistīto tirgus dalībnieku savstarpējās koordinācijas problēmu, risku, pozitīvus ārējos faktorus un īstermiņa izmaksu pieaugumu. Tās apgalvo, ka, ņemot vērā zemes televīzijas daļas samazināšanos un raidīšanas augstās izmaksas, pastāv risks, ka komerciālās raidsabiedrības izslēgs analogo pārraidi un aizies no zemes platformas. Pēc to uzskata tas nozīmētu atteikšanos no 147.–149. apsvērumā norādītajām zemes platformas priekšrocībām plašsaziņas līdzekļu plurālisma, vispārēja aptvēruma, reģionālo un vietējo programmu raidīšanas, jaunrades potenciāla un infrastruktūras konkurences ziņā.

| (173) | Pēc šiem punktiem pirmkārt jāanalizē, vai ir īstas tirgus nepilnības, kas neļauj tirgum darboties ar maksimālu atdevi sabiedrības labklājībai. Otrkārt, jāizanalizē, vai valsts atbalsts ir nepieciešams un piemērots, lai novērstu minētās tirgus nepilnības, un vai aplūkojamais pasākums ir proporcionāls šim mērķim. Pasākumu var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam tikai tad, ja tas ir gan nepieciešams, gan proporcionāls. |
| --- | --- |

(173)

Pēc šiem punktiem pirmkārt jāanalizē, vai ir īstas tirgus nepilnības, kas neļauj tirgum darboties ar maksimālu atdevi sabiedrības labklājībai. Otrkārt, jāizanalizē, vai valsts atbalsts ir nepieciešams un piemērots, lai novērstu minētās tirgus nepilnības, un vai aplūkojamais pasākums ir proporcionāls šim mērķim. Pasākumu var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam tikai tad, ja tas ir gan nepieciešams, gan proporcionāls.

| (174) | Attiecībā uz Vācijas iestāžu minēto koordinācijas problēmu Komisija atzīst, ka principā tā var būt tirgus nepilnība, kas kavē pāreju no analogās uz ciparu raidīšanu. Problēma rodas tāpēc, ka raidsabiedrībām ir jāvienojas par vienotiem datumiem analogās raidīšanas atslēgšanai un ciparu raidīšanas pieslēgšanai, lai pārvarētu frekvenču spektra nepietiekamību un līdz minimumam samazinātu paralēlas raidīšanas izmaksas. Patērētājiem varētu nebūt vēlēšanās pāriet uz ciparu apraidi, kamēr platformā nav liels skaits programmu. Tajā pašā laikā raidsabiedrības var vēlēties nogaidīt, lai ciparu platformā ienāk citas raidsabiedrības, un tad pārslēgties pašas. Ja nav koordinācijas, šie jautājumi var aizkavēt pāreju. |
| --- | --- |

(174)

Attiecībā uz Vācijas iestāžu minēto koordinācijas problēmu Komisija atzīst, ka principā tā var būt tirgus nepilnība, kas kavē pāreju no analogās uz ciparu raidīšanu. Problēma rodas tāpēc, ka raidsabiedrībām ir jāvienojas par vienotiem datumiem analogās raidīšanas atslēgšanai un ciparu raidīšanas pieslēgšanai, lai pārvarētu frekvenču spektra nepietiekamību un līdz minimumam samazinātu paralēlas raidīšanas izmaksas. Patērētājiem varētu nebūt vēlēšanās pāriet uz ciparu apraidi, kamēr platformā nav liels skaits programmu. Tajā pašā laikā raidsabiedrības var vēlēties nogaidīt, lai ciparu platformā ienāk citas raidsabiedrības, un tad pārslēgties pašas. Ja nav koordinācijas, šie jautājumi var aizkavēt pāreju.

| (175) | Komisija atzīst arī to, ka analogās raidīšanas atslēgšanas pasteidzināšana principā ir pamatots valsts palīdzības mērķis, jo tādā veidā iespējams gūt labumu no spektra atbrīvošanas. |
| --- | --- |

(175)

Komisija atzīst arī to, ka analogās raidīšanas atslēgšanas pasteidzināšana principā ir pamatots valsts palīdzības mērķis, jo tādā veidā iespējams gūt labumu no spektra atbrīvošanas.

| (176) | Attiecībā uz iepriekš minēto koordinācijas problēmu atbilstīgi lēmumā par Berlīni-Brandenburgu īstenotajai pieejai (87) Komisija uzskata, ka valsts atbalsts šā jautājuma risināšanai nav ne nepieciešams, ne piemērots instruments. Pārejas uz ciparu apraidi sakarā radusies koordinācijas vajadzība var tikt un šajā gadījumā arī tika atrisināta ar citiem līdzekļiem, kas šim nolūkam labāk piemēroti un rada mazākus traucējumus tirgū. |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz iepriekš minēto koordinācijas problēmu atbilstīgi lēmumā par Berlīni-Brandenburgu īstenotajai pieejai (87) Komisija uzskata, ka valsts atbalsts šā jautājuma risināšanai nav ne nepieciešams, ne piemērots instruments. Pārejas uz ciparu apraidi sakarā radusies koordinācijas vajadzība var tikt un šajā gadījumā arī tika atrisināta ar citiem līdzekļiem, kas šim nolūkam labāk piemēroti un rada mazākus traucējumus tirgū.

| (177) | Šajā gadījumā 2003. gada 20. oktobra vispārīgajā nolīgumā LfM vienojās ar analogās platformas raidsabiedrībām par grafiku. Turklāt tā spēja noteikt vienotu datumu analogās apraides licenču nodošanai. Bez tam tā ir koordinējusi pārejas procesu ar Ziemeļvācijas zemēm. Šie pasākumi ir ļāvuši ieviest zemes ciparu platformu pēc vienota grafika un bez vienlaicīgas raidīšanas perioda komerciālajām raidsabiedrībām vairākās Vācijas zemēs. Arī tādēļ raidsabiedrību raidīšanas izmaksu finansēšana šā konkrētā mērķa sasniegšanai nešķiet nepieciešama. |
| --- | --- |

(177)

Šajā gadījumā 2003. gada 20. oktobra vispārīgajā nolīgumā LfM vienojās ar analogās platformas raidsabiedrībām par grafiku. Turklāt tā spēja noteikt vienotu datumu analogās apraides licenču nodošanai. Bez tam tā ir koordinējusi pārejas procesu ar Ziemeļvācijas zemēm. Šie pasākumi ir ļāvuši ieviest zemes ciparu platformu pēc vienota grafika un bez vienlaicīgas raidīšanas perioda komerciālajām raidsabiedrībām vairākās Vācijas zemēs. Arī tādēļ raidsabiedrību raidīšanas izmaksu finansēšana šā konkrētā mērķa sasniegšanai nešķiet nepieciešama.

| (178) | Vācijas iestādes ne vien ir deklarējušas, ka plānotie maksājumi tiek izdarīti, lai atbrīvotu komerciālās raidsabiedrības no “papildu izmaksām” raidīšanai ciparu platformā, bet arī apgalvojušas, ka tie ir kompensācija komerciālajām raidsabiedrībām par specifisku komerciālo risku (piemēram, komerciālo ieņēmumu samazinājuma rezultātā). 2003. gada paziņojumā par pārslēgšanu tiešām teikts: “tirgus nepilnības iespējamība ir saistīta ar tās vides sarežģītību, kurā notiek pāreja, un galveno iesaistīto personu mijiedarbību” (88). Taču aplūkojamajā gadījumā LfM veiktie priekšdarbi sarežģītību krietni mazināja, un katra raidsabiedrība zināja par aprēķinātajām raidīšanas izmaksām un varēja veikt savu ieņēmumu un izdevumu prognozi. |
| --- | --- |

(178)

Vācijas iestādes ne vien ir deklarējušas, ka plānotie maksājumi tiek izdarīti, lai atbrīvotu komerciālās raidsabiedrības no “papildu izmaksām” raidīšanai ciparu platformā, bet arī apgalvojušas, ka tie ir kompensācija komerciālajām raidsabiedrībām par specifisku komerciālo risku (piemēram, komerciālo ieņēmumu samazinājuma rezultātā). 2003. gada paziņojumā par pārslēgšanu tiešām teikts: “tirgus nepilnības iespējamība ir saistīta ar tās vides sarežģītību, kurā notiek pāreja, un galveno iesaistīto personu mijiedarbību” (88). Taču aplūkojamajā gadījumā LfM veiktie priekšdarbi sarežģītību krietni mazināja, un katra raidsabiedrība zināja par aprēķinātajām raidīšanas izmaksām un varēja veikt savu ieņēmumu un izdevumu prognozi.

| (179) | Iestādes nekādi nav pamatojušas varbūtējo risku un nav izteikušas skaitļos tā apmēru. Ņemot vērā sekmīgo pāreju, kas līdz šim notikusi bez finansējuma, Komisija šaubās, vai aplūkojamajā gadījumā komerciālajām raidsabiedrībām ir minētie specifiski riski, izņemot vispārīgo komerciālo risku (89), kas saistās ar to uzņēmējdarbību, neatkarīgi no platformas, kurā tiek pārraidīti apraides signāli. Tas, ka kandidātu uz licenci raidīšanai ciparu tīklā Ziemeļreinā-Vestfālenē bija vairāk nekā pieejamo licenču, rāda, ka komerciālās raidsabiedrības ir gatavas piedalīties DVB-T, maksāt nepieciešamo raidīšanas maksu un uzņemties komerciālo risku pat bez garantēta valsts finansējuma. |
| --- | --- |

(179)

Iestādes nekādi nav pamatojušas varbūtējo risku un nav izteikušas skaitļos tā apmēru. Ņemot vērā sekmīgo pāreju, kas līdz šim notikusi bez finansējuma, Komisija šaubās, vai aplūkojamajā gadījumā komerciālajām raidsabiedrībām ir minētie specifiski riski, izņemot vispārīgo komerciālo risku (89), kas saistās ar to uzņēmējdarbību, neatkarīgi no platformas, kurā tiek pārraidīti apraides signāli. Tas, ka kandidātu uz licenci raidīšanai ciparu tīklā Ziemeļreinā-Vestfālenē bija vairāk nekā pieejamo licenču, rāda, ka komerciālās raidsabiedrības ir gatavas piedalīties DVB-T, maksāt nepieciešamo raidīšanas maksu un uzņemties komerciālo risku pat bez garantēta valsts finansējuma.

| (180) | Par pozitīvajiem ārējiem faktoriem – frekvenču spektra atbrīvošanu – jāsaka, ka tos galvenokārt rada zemes analogās platformas atslēgšana. Ziemeļreinas-Vestfālenes gadījumā šis fakts nav apspriests. Tā kā pasākuma nolūks ir dotēt komerciālo raidsabiedrību raidīšanas izmaksas, kas vienam kanālam ciparu apraidē ir zemākas nekā vienam kanālam analogajā režīmā, pasākumu nevar uzskatīt par nepieciešamu arī iespējamo ar pāreju saistīto īstermiņa izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(180)

Par pozitīvajiem ārējiem faktoriem – frekvenču spektra atbrīvošanu – jāsaka, ka tos galvenokārt rada zemes analogās platformas atslēgšana. Ziemeļreinas-Vestfālenes gadījumā šis fakts nav apspriests. Tā kā pasākuma nolūks ir dotēt komerciālo raidsabiedrību raidīšanas izmaksas, kas vienam kanālam ciparu apraidē ir zemākas nekā vienam kanālam analogajā režīmā, pasākumu nevar uzskatīt par nepieciešamu arī iespējamo ar pāreju saistīto īstermiņa izmaksu segšanai.

| (181) | Vācijas iestādes arī apgalvoja, ka finansējums ir nepieciešams, lai kompensētu komerciālajām raidsabiedrībām par analogās raidīšanas licenču nodošanu pirms to derīguma termiņa beigām. Tajā pašā laikā iesniegtajos apsvērumos teikts, ka tālab, lai kompensētu par analogo licenču nodošanu raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojušās analogajā platformā, šīs raidsabiedrības saņēmušas prioritāru attieksmi raidīšanas licenču piešķiršanas procedūrā un tas ļāvis RTL un ProSiebenSat.1 pieteikties ar programmu kompleksiem uz veselu multipleksu. |
| --- | --- |

(181)

Vācijas iestādes arī apgalvoja, ka finansējums ir nepieciešams, lai kompensētu komerciālajām raidsabiedrībām par analogās raidīšanas licenču nodošanu pirms to derīguma termiņa beigām. Tajā pašā laikā iesniegtajos apsvērumos teikts, ka tālab, lai kompensētu par analogo licenču nodošanu raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojušās analogajā platformā, šīs raidsabiedrības saņēmušas prioritāru attieksmi raidīšanas licenču piešķiršanas procedūrā un tas ļāvis RTL un ProSiebenSat.1 pieteikties ar programmu kompleksiem uz veselu multipleksu.

| (182) | Šajā sakarā Komisija pirmām kārtām norāda, ka šis arguments ir vietā tikai no tāda viedokļa, ka finansējums piešķirts raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojušās analogajā platformā, un to nevar izmantot par pamatojumu nepieciešamībai finansēt jaunās raidsabiedrības DVB-T platformā. Šis arguments nav izmantojams arī attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojušās analogajā platformā. No raidsabiedrībām, kuras nodevušas analogās licences, aplūkojamajā pasākumā tikai ProSiebenSat.1 saņem subsīdiju, un Vācijas iestāžu iesniegtajā subsīdijas aprēķinā netiek ņemta vērā neizmantotā licenču termiņa iespējamā vērtība. Tādos apstākļos raidīšanas izmaksu finansēšanu nevar uzskatīt par saistītu ar analogo licenču nodošanu un šim nolūkam nepieciešamu un piemērotu. |
| --- | --- |

(182)

Šajā sakarā Komisija pirmām kārtām norāda, ka šis arguments ir vietā tikai no tāda viedokļa, ka finansējums piešķirts raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojušās analogajā platformā, un to nevar izmantot par pamatojumu nepieciešamībai finansēt jaunās raidsabiedrības DVB-T platformā. Šis arguments nav izmantojams arī attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojušās analogajā platformā. No raidsabiedrībām, kuras nodevušas analogās licences, aplūkojamajā pasākumā tikai ProSiebenSat.1 saņem subsīdiju, un Vācijas iestāžu iesniegtajā subsīdijas aprēķinā netiek ņemta vērā neizmantotā licenču termiņa iespējamā vērtība. Tādos apstākļos raidīšanas izmaksu finansēšanu nevar uzskatīt par saistītu ar analogo licenču nodošanu un šim nolūkam nepieciešamu un piemērotu.

| (183) | It īpaši tas jāsaka, ņemot vērā kompensāciju, ko šīs raidsabiedrības jau saņēmušas zemes digitālās raidīšanas licenču piešķiršanas sakarā. Prioritārā attieksme izpaudās ne tikai kā nepārtrauktas analogo programmu pieejamības garantēšana ciparu režīmā, bet arī kā iespējas RTL un ProSiebenSat.1 palielināt savu kanālu skaitu ciparu režīmā (divi papildu kanāli RTL group un 3 papildu kanāli ProSiebenSat.1). Tajā pašā laikā vairākas citas raidsabiedrības bija nesekmīgi pieprasījušas minēto licenci, jo pieejamie raidīšanas kanāli bija ierobežotā skaitā. |
| --- | --- |

(183)

It īpaši tas jāsaka, ņemot vērā kompensāciju, ko šīs raidsabiedrības jau saņēmušas zemes digitālās raidīšanas licenču piešķiršanas sakarā. Prioritārā attieksme izpaudās ne tikai kā nepārtrauktas analogo programmu pieejamības garantēšana ciparu režīmā, bet arī kā iespējas RTL un ProSiebenSat.1 palielināt savu kanālu skaitu ciparu režīmā (divi papildu kanāli RTL group un 3 papildu kanāli ProSiebenSat.1). Tajā pašā laikā vairākas citas raidsabiedrības bija nesekmīgi pieprasījušas minēto licenci, jo pieejamie raidīšanas kanāli bija ierobežotā skaitā.

| (184) | Vācijas iestādes apgalvo, ka aplūkojamais pasākums ir proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. Pēc to domām finansējums ir minimums, kas nepieciešams, lai komerciālajām raidsabiedrībām dotu stimulu piedalīties DVB-T platformā un tādējādi nodrošināt zemes platformas pastāvēšanu. Tās uzskata, ka proporcionalitāte ir nodrošināta ar to, ka finansējumu sniedz tikai “papildu izmaksām”, kas digitālajā raidīšanā rodas raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojušās analogajā platformā, un ka finansējumu jaunajām raidsabiedrībām DVB-T piešķir ar pakāpenisku samazinājumu. Par finansējuma apjomu, kas piešķirts raidsabiedrībām, kuras agrāk nav darbojušās analogajā platformā, Vācijas iestādes nav iesniegušas nekādas ziņas par pamatojumu tai raidīšanas izmaksu daļai, ko sedz no valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(184)

Vācijas iestādes apgalvo, ka aplūkojamais pasākums ir proporcionāls sasniedzamajiem mērķiem. Pēc to domām finansējums ir minimums, kas nepieciešams, lai komerciālajām raidsabiedrībām dotu stimulu piedalīties DVB-T platformā un tādējādi nodrošināt zemes platformas pastāvēšanu. Tās uzskata, ka proporcionalitāte ir nodrošināta ar to, ka finansējumu sniedz tikai “papildu izmaksām”, kas digitālajā raidīšanā rodas raidsabiedrībām, kuras jau agrāk darbojušās analogajā platformā, un ka finansējumu jaunajām raidsabiedrībām DVB-T piešķir ar pakāpenisku samazinājumu. Par finansējuma apjomu, kas piešķirts raidsabiedrībām, kuras agrāk nav darbojušās analogajā platformā, Vācijas iestādes nav iesniegušas nekādas ziņas par pamatojumu tai raidīšanas izmaksu daļai, ko sedz no valsts atbalsta.

| (185) | Turklāt, kā jau iepriekš uzsvērts, Komisija vairākos aspektos apšauba Vācijas iestāžu iesniegtos apsvērumus un aprēķinus, kas saistīti ar varbūtējām “papildu izmaksām”. Komisija norāda, ka aplūkojamais pasākums subsidē raidīšanas izmaksas tām raidsabiedrībām, kurām tās faktiski vienam kanālam ciparu režīmā ir zemākas nekā vienam kanālam analogajā režīmā. Varbūtējās “papildu izmaksas”RTL un ProSiebenSat.1 gadījumā Ziemeļreinā-Vestfālenē rodas tikai kanālu skaita pieauguma dēļ salīdzinājumā ar analogo režīmu. Raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās zemes platformā, nav “papildu izmaksu”. |
| --- | --- |

(185)

Turklāt, kā jau iepriekš uzsvērts, Komisija vairākos aspektos apšauba Vācijas iestāžu iesniegtos apsvērumus un aprēķinus, kas saistīti ar varbūtējām “papildu izmaksām”. Komisija norāda, ka aplūkojamais pasākums subsidē raidīšanas izmaksas tām raidsabiedrībām, kurām tās faktiski vienam kanālam ciparu režīmā ir zemākas nekā vienam kanālam analogajā režīmā. Varbūtējās “papildu izmaksas”RTL un ProSiebenSat.1 gadījumā Ziemeļreinā-Vestfālenē rodas tikai kanālu skaita pieauguma dēļ salīdzinājumā ar analogo režīmu. Raidsabiedrībām, kuras agrāk nedarbojās zemes platformā, nav “papildu izmaksu”.

| (186) | Attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojās zemes platformā, kā norādīts iepriekš, šo pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas sedz ciparu raidīšanas “papildu izmaksas”. Nav bijis vienlaicīgas raidīšanas izmaksu, jo komerciālajām raidsabiedrībām nav bijis vienlaicīgas raidīšanas perioda. Vācijas iestādes arī nav apgalvojušas, ka būtu bijušas papildu izmaksas pārejas dēļ un sakarā ar ieguldījumiem jaunā tehnikā vai tamlīdzīgi. Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka finansējums (pat ja to uzskatītu par nepieciešamu un piemērotu, kāds tas nav) nav uzskatāms par ierobežotu līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz raidsabiedrībām, kuras agrāk darbojās zemes platformā, kā norādīts iepriekš, šo pasākumu nevar uzskatīt par tādu, kas sedz ciparu raidīšanas “papildu izmaksas”. Nav bijis vienlaicīgas raidīšanas izmaksu, jo komerciālajām raidsabiedrībām nav bijis vienlaicīgas raidīšanas perioda. Vācijas iestādes arī nav apgalvojušas, ka būtu bijušas papildu izmaksas pārejas dēļ un sakarā ar ieguldījumiem jaunā tehnikā vai tamlīdzīgi. Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka finansējums (pat ja to uzskatītu par nepieciešamu un piemērotu, kāds tas nav) nav uzskatāms par ierobežotu līdz nepieciešamajam minimumam.

2.3.3.   Secinājums sakarā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (187) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka Vācijas iestāžu izvirzītie vispārības interešu mērķi un tirgus nepilnības, kas atklājušās sakarā ar pāreju uz ciparu raidīšanu, nevar būt par attaisnojumu šajā gadījumā sniegtajam atbalstam. Līdz ar to tā nav pārliecināta, ka atbalsts ir nepieciešams, piemērots un proporcionāls instruments šo tirgus nepilnību novēršanai un Vācijas iestāžu izvirzīto vispārības interešu mērķu sasniegšanai. Tā uzskata, ka sevišķi tādos apstākļos kā pašreizējā gadījumā, kad tirgus spēj piedāvāt atšķirīgas tehnoloģijas (90) un var tikt izstrādāti dažādi tirgū balstīti risinājumi, valsts atbalsts komerciālo raidsabiedrību ekspluatācijas izmaksām DVB-T platformā ir neattaisnota atkāpšanās no tehnoloģiskās neitralitātes principa un izraisa nevajadzīgus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(187)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka Vācijas iestāžu izvirzītie vispārības interešu mērķi un tirgus nepilnības, kas atklājušās sakarā ar pāreju uz ciparu raidīšanu, nevar būt par attaisnojumu šajā gadījumā sniegtajam atbalstam. Līdz ar to tā nav pārliecināta, ka atbalsts ir nepieciešams, piemērots un proporcionāls instruments šo tirgus nepilnību novēršanai un Vācijas iestāžu izvirzīto vispārības interešu mērķu sasniegšanai. Tā uzskata, ka sevišķi tādos apstākļos kā pašreizējā gadījumā, kad tirgus spēj piedāvāt atšķirīgas tehnoloģijas (90) un var tikt izstrādāti dažādi tirgū balstīti risinājumi, valsts atbalsts komerciālo raidsabiedrību ekspluatācijas izmaksām DVB-T platformā ir neattaisnota atkāpšanās no tehnoloģiskās neitralitātes principa un izraisa nevajadzīgus konkurences traucējumus.

| (188) | Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(188)

Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

2.4.   EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

| (189) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu “palīdzību, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs”, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(189)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu “palīdzību, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs”, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (190) | Vācijas iestādes apgalvo, ka uz pasākumu attiecas 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Tās apgalvo, ka atbilstīgi paziņojumam par pārslēgšanu pāreja uz ciparu televīziju ir būtisks projekts visas Eiropas interesēs, kam ir arī ekonomiska, sociāla un politiska ietekme. Pēc to domām pasākums risina ievērojamās īstermiņa izmaksas un koordinācijas mehānismu trūkumu saistībā ar pāreju, uz ko norādīts arī paziņojumā par pārslēgšanu. |
| --- | --- |

(190)

Vācijas iestādes apgalvo, ka uz pasākumu attiecas 87. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Tās apgalvo, ka atbilstīgi paziņojumam par pārslēgšanu pāreja uz ciparu televīziju ir būtisks projekts visas Eiropas interesēs, kam ir arī ekonomiska, sociāla un politiska ietekme. Pēc to domām pasākums risina ievērojamās īstermiņa izmaksas un koordinācijas mehānismu trūkumu saistībā ar pāreju, uz ko norādīts arī paziņojumā par pārslēgšanu.

| (191) | Komisija uzskata, ka ar faktu, ka vispārējais mērķis ir visas Eiropas interesēs, nepietiek, lai pasākums atbilstu 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Visas Eiropas interesēs un Eiropas mērogā īstenotam ir jābūt konkrētajam projektam, kas ietilpst Eiropas starpvalstu programmā, kuru kopīgi atbalsta vairāku dalībvalstu valdības, vai arī kas rodas vairāku jaunu dalībvalstu saskaņotas rīcības rezultātā. Tiesa ir noteikusi: “tas vien, ka plānotie ieguldījumi ļāvuši izmantot jaunu tehnoloģiju, nepadara projektu par tādu, kas ir visas Eiropas interesēs” (91). |
| --- | --- |

(191)

Komisija uzskata, ka ar faktu, ka vispārējais mērķis ir visas Eiropas interesēs, nepietiek, lai pasākums atbilstu 87. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Visas Eiropas interesēs un Eiropas mērogā īstenotam ir jābūt konkrētajam projektam, kas ietilpst Eiropas starpvalstu programmā, kuru kopīgi atbalsta vairāku dalībvalstu valdības, vai arī kas rodas vairāku jaunu dalībvalstu saskaņotas rīcības rezultātā. Tiesa ir noteikusi: “tas vien, ka plānotie ieguldījumi ļāvuši izmantot jaunu tehnoloģiju, nepadara projektu par tādu, kas ir visas Eiropas interesēs” (91).

| (192) | Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka zemes ciparu televīzijas veicināšanu konkrēti divos Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsētu apgabalos nevar uzskatīt par “svarīgu projektu visas Eiropas interesēs”. |
| --- | --- |

(192)

Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka zemes ciparu televīzijas veicināšanu konkrēti divos Ziemeļreinas-Vestfālenes pilsētu apgabalos nevar uzskatīt par “svarīgu projektu visas Eiropas interesēs”.

2.5.   EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA D) APAKŠPUNKTS

| (193) | EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts attiecas uz “palīdzību, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāda palīdzība neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, lai šī palīdzība būtu pretrunā kopējām interesēm”. Bez tam Līguma 151. panta 4. punkts nosaka: “Rīkojoties saskaņā ar citiem šā Līguma noteikumiem, Kopiena ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”. |
| --- | --- |

(193)

EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts attiecas uz “palīdzību, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāda palīdzība neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Kopienā tiktāl, lai šī palīdzība būtu pretrunā kopējām interesēm”. Bez tam Līguma 151. panta 4. punkts nosaka: “Rīkojoties saskaņā ar citiem šā Līguma noteikumiem, Kopiena ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”.

| (194) | Vācijas iestādes uzskata, ka pasākums atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktam, jo palīdz nodrošināt līdzsvarotu raidīšanas sistēmu un tādējādi veicina kultūru EK līguma 151. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(194)

Vācijas iestādes uzskata, ka pasākums atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktam, jo palīdz nodrošināt līdzsvarotu raidīšanas sistēmu un tādējādi veicina kultūru EK līguma 151. panta nozīmē.

| (195) | EK līguma 151. panta 4. punktā noteikts, ka Kopienas rīcībā jāņem vērā kultūras aspekti. Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka atkāpe par kultūru, kas iekļauta EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā, ir interpretējama ierobežoti, kā jebkurš vispārēju noteikumu izņēmums. Līdz ar to Komisija uzskata, ka atkāpe par kultūru ir piemērojama tikai tādos gadījumos, kad kultūras produkts ir skaidri identificēts vai identificējams (92). Turklāt Komisija uzskata, ka kultūras jēdziens ir piemērojams aplūkojamā produkta saturam un raksturam, nevis nesējam vai tā izplatīšanai pašai par sevi (93). |
| --- | --- |

(195)

EK līguma 151. panta 4. punktā noteikts, ka Kopienas rīcībā jāņem vērā kultūras aspekti. Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka atkāpe par kultūru, kas iekļauta EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā, ir interpretējama ierobežoti, kā jebkurš vispārēju noteikumu izņēmums. Līdz ar to Komisija uzskata, ka atkāpe par kultūru ir piemērojama tikai tādos gadījumos, kad kultūras produkts ir skaidri identificēts vai identificējams (92). Turklāt Komisija uzskata, ka kultūras jēdziens ir piemērojams aplūkojamā produkta saturam un raksturam, nevis nesējam vai tā izplatīšanai pašai par sevi (93).

| (196) | Aplūkojamajā gadījumā finansiālais atbalsts attiecas uz apraides signālu pārraidi zemes ciparu platformā un nav saistīts ar konkrētu kultūras saturu, kas citādi netiktu pārraidīts. Tādēļ Komisija uzskata, ka nosacījumi 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanai nav izpildīti. |
| --- | --- |

(196)

Aplūkojamajā gadījumā finansiālais atbalsts attiecas uz apraides signālu pārraidi zemes ciparu platformā un nav saistīts ar konkrētu kultūras saturu, kas citādi netiktu pārraidīts. Tādēļ Komisija uzskata, ka nosacījumi 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanai nav izpildīti.

2.6.   EK LĪGUMA 86. PANTA 2. PUNKTS

| (197) | EK līguma 86. panta 2. punkts nosaka, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm”. |
| --- | --- |

(197)

EK līguma 86. panta 2. punkts nosaka, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi, un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm”.

| (198) | Kā jau uzsvērts 91. un 92. apsvērumā, Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, t. i., apraides programmu pārraidi DVB-T platformā. Tās apgalvo, ka komerciālajām raidsabiedrībām ir uzticēts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, piešķirot tām zemes digitālās raidīšanas licences un līdz ar to uzliekot par pienākumu raidīt savas programmas skatītājiem. Tās apgalvo, ka līdzekļu trūkums liks šķēršļus šā pakalpojuma sniegšanai. Pēc to domām bez plānojamā pasākuma komerciālās raidsabiedrības nebūtu gribējušas iesaistīties DVB-T ieviešanā, un tas būtu varējis apdraudēt zemes platformas pastāvēšanu. Turklāt tās uzskata, ka finansējums neietekmē tirdzniecības attīstību tādā mērā, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(198)

Kā jau uzsvērts 91. un 92. apsvērumā, Vācijas iestādes apgalvo, ka pasākums ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, t. i., apraides programmu pārraidi DVB-T platformā. Tās apgalvo, ka komerciālajām raidsabiedrībām ir uzticēts vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, piešķirot tām zemes digitālās raidīšanas licences un līdz ar to uzliekot par pienākumu raidīt savas programmas skatītājiem. Tās apgalvo, ka līdzekļu trūkums liks šķēršļus šā pakalpojuma sniegšanai. Pēc to domām bez plānojamā pasākuma komerciālās raidsabiedrības nebūtu gribējušas iesaistīties DVB-T ieviešanā, un tas būtu varējis apdraudēt zemes platformas pastāvēšanu. Turklāt tās uzskata, ka finansējums neietekmē tirdzniecības attīstību tādā mērā, ka tas būtu pretrunā Kopienas interesēm.

| (199) | Saskaņā ar tiesu praksi par EK līguma 86. panta 2. punkta interpretāciju, lai minētais noteikums būtu piemērojams, dalībvalstij īpaši jāuztic konkrēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana uzņēmumam, kurš gūst labumu no atbalsta. Tādā(-os) aktā(-os) vismaz precīzi jānosaka uzliktā sabiedriskā pakalpojuma saistību raksturs, apjoms un ilgums un jānorāda attiecīgie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar tiesu praksi par EK līguma 86. panta 2. punkta interpretāciju, lai minētais noteikums būtu piemērojams, dalībvalstij īpaši jāuztic konkrēta vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana uzņēmumam, kurš gūst labumu no atbalsta. Tādā(-os) aktā(-os) vismaz precīzi jānosaka uzliktā sabiedriskā pakalpojuma saistību raksturs, apjoms un ilgums un jānorāda attiecīgie uzņēmumi.

| (200) | Kā jau uzsvērts 93. apsvērumā, Komisija neapšauba faktu, ka apraides digitalizācija ir vispārības interesēs. Tomēr, pamatojoties uz 92.–96. apsvēruma konstatējumiem, tā uzskata, ka pasākumu, ciktāl tas atbalsta komerciālu uzņēmumu parasto komercdarbību, nevar uzskatīt par kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(200)

Kā jau uzsvērts 93. apsvērumā, Komisija neapšauba faktu, ka apraides digitalizācija ir vispārības interesēs. Tomēr, pamatojoties uz 92.–96. apsvēruma konstatējumiem, tā uzskata, ka pasākumu, ciktāl tas atbalsta komerciālu uzņēmumu parasto komercdarbību, nevar uzskatīt par kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu saskaņā ar EK līguma 86. panta 2. punktu.

| (201) | Turklāt, pat ja komerciālajām raidsabiedrībām būtu bijis uzticēts sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (kas šajā gadījumā nav noticis), EK līguma 86. panta 2. punkts nosaka, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt apjomu, kas sedz sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildē radušās izmaksas, ieskaitot attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu. |
| --- | --- |

(201)

Turklāt, pat ja komerciālajām raidsabiedrībām būtu bijis uzticēts sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (kas šajā gadījumā nav noticis), EK līguma 86. panta 2. punkts nosaka, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt apjomu, kas sedz sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildē radušās izmaksas, ieskaitot attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu.

| (202) | Kā parādīts 97. līdz 99. apsvērumā, plānotais valsts finansējums nav aprēķināts pēc objektīvi noteiktiem kritērijiem tā, kā prasa Līguma 86. panta 2. punkts. Turklāt pasākumā ņemtas vērā tikai zemes ciparu platformā raidošo komerciālo raidsabiedrību raidīšanas izmaksas, nevis to ieņēmumi (piemēram, ieņēmumi no reklāmas). |
| --- | --- |

(202)

Kā parādīts 97. līdz 99. apsvērumā, plānotais valsts finansējums nav aprēķināts pēc objektīvi noteiktiem kritērijiem tā, kā prasa Līguma 86. panta 2. punkts. Turklāt pasākumā ņemtas vērā tikai zemes ciparu platformā raidošo komerciālo raidsabiedrību raidīšanas izmaksas, nevis to ieņēmumi (piemēram, ieņēmumi no reklāmas).

| (203) | Turklāt piešķīrējām iestādēm ir jāizdod noteikumi par piešķirtās kompensācijas summas aprēķināšanu un uzraudzību, lai nodrošinātu EK līguma 86. panta 2. punktā noteikto nepieciešamības prasību. Dalībvalstīm regulāri jāpārbauda, vai piešķirtā kompensācija nekļūst pārmērīga. Aplūkojamajā pasākumā nav iekļauti minētie noteikumi un pārbaudes, ko veic valsts iestādes. |
| --- | --- |

(203)

Turklāt piešķīrējām iestādēm ir jāizdod noteikumi par piešķirtās kompensācijas summas aprēķināšanu un uzraudzību, lai nodrošinātu EK līguma 86. panta 2. punktā noteikto nepieciešamības prasību. Dalībvalstīm regulāri jāpārbauda, vai piešķirtā kompensācija nekļūst pārmērīga. Aplūkojamajā pasākumā nav iekļauti minētie noteikumi un pārbaudes, ko veic valsts iestādes.

| (204) | Šo apsvērumu dēļ Komisija konstatē, ka atbalstu nevar pasludināt par saderīgu ar EK līguma 86. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(204)

Šo apsvērumu dēļ Komisija konstatē, ka atbalstu nevar pasludināt par saderīgu ar EK līguma 86. panta 2. punktu.

VII.   SECINĀJUMS

| (205) | Līdz ar to Komisija secina, ka finansējums, ko LfM plāno piešķirt komerciālajām raidsabiedrībām, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un nav uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c), b) un d) apakšpunktam un 86. panta 2. punktam, |
| --- | --- |

(205)

Līdz ar to Komisija secina, ka finansējums, ko LfM plāno piešķirt komerciālajām raidsabiedrībām, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un nav uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstīgi EK līguma 87. panta 3. punkta c), b) un d) apakšpunktam un 86. panta 2. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Vācijas Federatīvā Republika vēlas sniegt komerciālām raidsabiedrībām zemes ciparu televīzijas ieviešanai (DVB-T) Ziemeļreinā-Vestfālenē, pamatojoties uz 2004. gada 19. novembra Direktīvu par finansiālu atbalstu DVB-T (Richtlinie der Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen über die Gewährung von Zuwendungen zur Förderung von digitalem terrestrischem Fernsehen als Maßnahme und Projekt für neuartige Rundfunksübertragungstechniken gem. § 88 Abs. 3 S. 5 und 6 LMG NRW), un par ko Komisijai paziņots 2005. gada 13. janvāra vēstulē, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Līdz ar to šo atbalstu nevar piešķirt.

2. pants

Vācijas Federatīvā Republika divu mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, pildot šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2007. gada 23. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 204, 26.8.2006., 9. lpp. Valsts atbalsts C 34/2006 (ex N 29/05) – Ciparu virszemes televīzijas (DVB-T) ieviešana Ziemeļreinā-Vestfālenē – Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu.

1

DVB-T

(2)  Valsts atbalsts C 25/04 – Zemes ciparu apraides televīzijas (DVB-T) ieviešana Berlīnē un Brandenburgā – Vācija, 2005. gada 9. novembris (OV L 200, 22.7.2006, 14. lpp.).

2

DVB-T

(3)  Ar 2005. gada 2. decembra, 9. decembra un 12. decembra vēstulēm.

3

(4)  Šajā lietā 2006. gada 19. jūlijā tika sākta arī oficiāla izmeklēšanas procedūra (C 33/06, ex N 576/04). Bavārijas iestādes pēc tam nolēma ierobežot pasākumu līdz de minimis atbalstam vietējai apraidei un atsaukt paziņojumu (ar 2007. gada 22. jūniju un 11. jūliju datētās federālās valdības vēstulēs).

4

de minimis

(5)  Sal. ar 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Ar 2006. gada 20. septembri datētā, 22. septembrī reģistrētā vēstulē.

6

(7)  Ar 2006. gada 21. septembri datētā, 22. septembrī reģistrētā vēstulē.

7

(8)  Ar 2006. gada 25. septembri datētā, 3. oktobrī reģistrētā vēstulē.

8

(9)  COM(2002) 263, galīgā redakcija, “e-Eiropa 2005. Informācijas sabiedrība visiem”, COM(2003) 541, galīgā redakcija, “Komisijas paziņojums par pāreju no analogās apraides uz ciparu apraidi (no digitālās “pārslēgšanās” uz analogo “atslēgšanos”), un COM(2005) 204, galīgā redakcija, “Komisijas paziņojums par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi”.”

9

(10)  COM(2005) 204, galīgā redakcija, “Komisijas paziņojums par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi”.

10

(11)  Federālā tautsaimniecības un tehnoloģijas lietu ministrija (2000). Einführung des digitalen Rundfunks in Deutschland, “Startszenario 2000”, Sachstandbericht und Empfehlungen der Initiative“Digitaler Rundfunk” zur Digitalisierung von Hörfunk und Fernsehen unter Berücksichtigung der Verbreitung über Kabel, Satellit und TV-Sender.

11

Einführung des digitalen Rundfunks in Deutschland, “Startszenario 2000”, Sachstandbericht und Empfehlungen der Initiative“Digitaler Rundfunk” zur Digitalisierung von Hörfunk und Fernsehen unter Berücksichtigung der Verbreitung über Kabel, Satellit und TV-Sender

(12)  Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen in der Fassung vom 2. Juli 2002. (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.), grozīts 2004. gadā (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 17. Dezember 2004, Nr. 45, S. 774) un 2007. gadā (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 29. Juni 2007, Nr. 13, S. 192).

12

Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen in der Fassung vom 2. Juli 2002. (Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.),

(Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 17. Dezember 2004, Nr. 45, S. 774)

(Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 29. Juni 2007, Nr. 13, S. 192)

(13)  Vācijas iestāžu iesniegtajā paziņojumā norādīts aptuveni uz 15 miljardu EUR valsts ieguldījumu platjoslas kabeļu tīklu izveidē 20. gs. 80. gados.

13

(14)  Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ir galveno Vācijas raidorganizāciju kooperatīvs, kam ir jāvērtē TV skatītāju rīcība. SES/ASTRA ir lielākais pavadoņtelevīzijas operators Vācijā, kas katru gadu publicē German Satellite Monitor par dažādu TV raidīšanas platformu nozīmi. 1. attēlā ASTRA/Infratest katra gada beigās savāktie dati, piem., 2005. gada beigās, ir saistīti ar nākamā gada janvāra pirmo dienu, piem., 1.1.2006., lai tos padarītu salīdzināmus ar datiem, ko katra gada sākumā savāc AGF/GfK.

14

Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung

AGF

SES/ASTRA

German Satellite Monitor

ASTRA/Infratest

AGF/GfK

(15)  Digitalisierungsbericht 2007 – Gemeinsame Stelle Digitaler Zugang (GSDZ), Arbeitsgemeinschaft der Landesmedienanstalten (ALM).

15

Digitalisierungsbericht 2007 – Gemeinsame Stelle Digitaler Zugang (GSDZ), Arbeitsgemeinschaft der Landesmedienanstalten (ALM).

(16)  Digitalisierungsbericht 2007, 56. lpp.

16

Digitalisierungsbericht 2007

(17)  Komisijas paziņojums par pāreju no analogās uz ciparu apraidi; sal. ar 9. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Šo stratēģiju apzīmē kā “Strategie des inselweisen Umstiegs”.

18

Strategie des inselweisen Umstiegs

(19)  Tajā laikā plašsaziņas līdzekļu iestādes nosaukums vēl bija Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.

19

Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen

(20)  ARD ir saīsinājums no Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF – Zweites Deutsches Fernsehen, WDR Köln – Westdeutscher Rundfunk Köln.

20

ARD

Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF – Zweites Deutsches Fernsehen, WDR Köln – Westdeutscher Rundfunk Köln

(21)  Pielikumā teikts: “Für die betroffenen sozial schwächeren Mitbürgerinnen und Mitbürger soll ein Förderkonzept entwickelt werden.” Taču, pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām, tādu uz sociāliem pamatiem balstītu finansēšanas plānu LfM nav izveidojusi.

21

Für die betroffenen sozial schwächeren Mitbürgerinnen und Mitbürger soll ein Förderkonzept entwickelt werden.

LfM

(22)  Viens multiplekss atbilst frekvenču blokam, ko ZRV izmanto četriem programmu kanāliem.

22

(23)  Vienā Diseldorfas/Rūras apgabala daļā (Oberbergas apriņķī) pāreja faktiski jau bija veikta bez KRS dalības.

23

(24)  1991. gada 31. augusta nolīgums, kurā nesen izdarīti grozījumi, kas ir spēkā no 2007. gada 1. marta.

24

(25)  RTL vēstule datēta ar 2003. gada 17. novembri, VOX vēstule – ar 2003. gada 5. decembri, ProSiebenSat1 vēstule – ar 2003. gada 23. decembri.

25

RTL

VOX

ProSiebenSat1

(26)  “Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003”, publicēts 2003. gada 30. decembraLandesministerialblatt.

26

Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003

Landesministerialblatt

(27)  Noteikums, ka programmu kanāliem, kas rāda attiecīgajā ATP tīklā, DVB-T licenču piešķiršanā jādod priekšroka, ir balstīts uz Apvienotās Vācijas apraides nolīguma 52.a panta 1. punktu, un uz to norādīts ZRV Plašsaziņas līdzekļu likuma 28. panta 1. punktā.

27

DVB-T

(28)  Vācijas iestādes 2003. gada 23. marta atbildē norādīja, ka iespēja LfM Plašsaziņas līdzekļu komisijai piešķirt visu multipleksu raidorganizācijām RTL Group un ProSiebenSat.1 balstās uz Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 28. pantu, kas dod priekšroku kanāliem, kuri jau raida analogu režīmā.

28

LfM

RTL Group

ProSiebenSat.1

(29)  Licence tika piešķirta Onyx Television GmbH, zinot, ka no 2004. gada 20. maija tas grasās mainīt programmas un mūzikas kanāla onyx.tv vietā raidīt dokumentālo filmu kanālu ar nosaukumu TerraNova.

29

Onyx Television GmbH

onyx.tv

TerraNova

(30)  Sk. paziņojumu LfM tīmekļa vietnē http://www.lfm-nrw.de/presse/index.php3?id=537

30

LfM

(31)  Official Gazette, RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.

31

Official Gazette, RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.

(32)  Official Gazette, RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.

32

Official Gazette, RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.

(33)  Vācijas iestāžu atbildes 2005. gada 2. maijā.

33

(34)  45 % no šīs daļas tiek nodoti ZRV Kino fondam.

34

(35)  Sk. 22. apsvērumu.

35

(36)  Tirgus analīzes rezultāti tika darīti zināmi Komisijai 2006. gada 31. jūlijā.

36

(37)  Faktiskie skaitļi, ko uzņēmumam T-Systems maksā KRS par zemes ciparu pārraidi, faktiski ir mazāāki. Pēc Vācijas iestāžu ziņām gada maksa par programmu kanālu (piemēram, 2005. un 2006. gadā) ir apmēram EUR 611 000.

37

T-Systems

(38)  Paziņojumā nav sīkāk paskaidrots, kā aprēķinātas raidīšanas kopējās izmaksas pārējām Ziemeļvācijas zemēm.

38

(39)  Gan analogajā, gan ciparu pārraidē raidīšanas izmaksas aprēķinātas pēc attiecīgās raidsabiedrības pārraidīto programmu kanālu skaita. Vācijas iestāžu piemērotajā aprēķinu metodē nav ņemts vērā ciparu sistēmā pārraidīto programmu kanālu skaita pieaugums salīdzinājumā ar zemes analogo pārraidi, lai gan šis pieaugums galu galā rada augstākas digitālās pārraides kopējās izmaksas. Tajā arī nav iekļauti raidsabiedrību ieņēmumi no to programmu kanālu pārraides. Komisijas vērtējums aprēķinu metodei ir sniegts šā lēmuma 74., 123. un 171. apsvērumā.

39

(40)  ProSiebenSat.1 un Deutscher Kabelverband (DKV) neiesniedza apsvērumus par pašreizējo procedūru. Lai izvērtējums būtu pilnīgs, Komisija norāda, ka šīs personas sniedza apsvērumus līdzīgā lietā attiecībā uz Bavāriju (C 33/06, minēta iepriekš 4. apsvērumā). Šajā lietā ProSiebenSat.1 kā viens no saņēmējiem uzsvēra finansējuma svarīgumu no komerciāla viedokļa pārejā uz ciparu televīziju un zemes platformas nosargāšanā. ProSiebenSat.1 uzsvēra, ka, ņemot vērā zemes platformas daļas samazināšanos, tas apsvēris šā pārraides veida atslēgšanu. Sakarā ar ekonomisko risku, kas saistīts ar pāreju (ieskaitot risku, ka zemes aptvērums pārejas dēļ samazinās), ProSiebenSat.1 iebilda, ka nebūtu piedalījies DVB-T, ja nebūtu bijis paredzēts atbalsts. Tajā paša laikā lielu komerciālu apraides koncernu piedalīšanās kopā ar VRS bija nepieciešama, lai nodrošinātu klientu interesi par DVB-T. ProSiebenSat.1 arī apgalvoja, ka jebkāda priekšrocība no raidsabiedrībām tiks pārnesta uz tīkla operatoru pārraides maksas veidā. Beigās ProSiebenSat.1 apgalvoja, ka finansiālā palīdzība palīdzētu samazināt priekšrocības tām VRS, kam ir ievērojami resursi digitalizācijai, un tai būtu pozitīva ietekme uz infrastruktūras konkurenci. Toties Deutscher Kabelverband atbalstīja Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu paustos konstatējumus. DKV uzskatīja, ka paredzētais pasākums izkropļos konkurenci dažādu pārraides veidu starpā un nav nepieciešams DVB-T ieviešanai. DKV arī uzsvēra citas uz tirgu balstītas alternatīvas DVB-T finansēšanai. DKV apgalvoja, ka DVB-T ieviešana izraisījusi klientu zaudējumu kabeļtelevīzijai – klientu skaita samazinājums 2005. gadā bija par 33 % lielāks nekā 2004. gadā. Bez tam DKV uzsvēra, ka pēc ASTRA statistikas datiem pēc pārejas uz DVB-T dažādās Vācijas zemēs ir bijis skaidrs zemes aptvēruma pieaugums. DKV arī apgalvoja, ka pasākums došot labumu Deutsche Telekom tā IPTV piedāvājuma izvēršanā. Visbeidzot, DKV uzstāja, ka DVB-T priekšrocībām pret citām infrastruktūrām no plašsaziņas līdzekļu plurālisma, vietējo un reģionālo programmu pārraides vai universāla aptvēruma viedokļa nav sabiedrības interešu attaisnojuma.

40

ProSiebenSat.1

Deutscher Kabelverband (DKV)

ProSiebenSat.1

ProSiebenSat.1

ProSiebenSat.1

DVB-T

DVB-T. ProSiebenSat.1

ProSiebenSat.1

Deutscher Kabelverband

DKV

DVB-T

DKV

DVB-T

DKV

DVB-T

DKV

ASTRA

DVB-T

DKV

Deutsche Telekom

IPTV

DKV

DVB-T

(41)  Kā uzskata ish, televīzijas uztveršana ar DVB-T“par brīvu” bijis svarīgs arguments valsts iestāžu tirgvedības kampaņā DVB-T ieviešanas veicināšanai, kurš licis klientiem pāriet no kabeļtelevīzijas uz DVB-T.

41

ish

DVB-T

DVB-T

DVB-T

(42)  COM(2003) 541, galīgā redakcija; sal. ar 9. zemsvītras piezīmi.

42

(43)  2004. gada 15. jūlija spriedums Lietā C-345/02 Pearle un citi [2004] ECR I–7139, 35. punkts ar norādi uz 21. marta spriedumu Lietā C-303/88 Itālija pret Komisiju [1991] ECR I–1433, 11. punkts, un 2002. gada 16. maija spriedums Lietā C-482/99 Francija pret Komisiju (Stardust Marine) [2002] ECR I–4379, 24. punkts.

43

Pearle

Stardust Marine

(44)  C-345/02 Pearle un citi [2004] ECR I–7139, 34. punkts ar norādi uz 2001. gada 13. marta spriedumu Lietā C-379/98 PreussenElektra, 58. punkts; sk. arī Apvienotās lietas C-72/91 un C-73/91 Sloman Neptun [1993] ECR I–887, 19. punkts.

44

Pearle

PreussenElektra

Sloman Neptun

(45)  C-482/99 Francija pret Komisiju (Stardust Marine) [2002] ECR I–4379, 23. punkts.

45

Stardust Marine

(46)  C-379/98 PreussenElektra [2001] ECR I–2099.

46

PreussenElektra

(47)  Apvienotās lietas C-72/91 un C-73/91 Sloman Neptun/Bodo Ziesner [1993] ECR I–887.

47

Sloman Neptun/Bodo Ziesner

(48)  C-345/02 Pearle un citi [2004] ECR I–7139.

48

Pearle

(49)  Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likums, 117. pants.

49

(50)  Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likums, 113. un 114. pants.

50

(51)  Apvienotās Vācijas apraides nolīguma 40. panta 1. un 2. punkts.

51

(52)  Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likums, 27. panta 1. punkts.

52

(53)  Komisijas lēmums Lietā E 3/2005 “Atbalsts Vācijas valsts raidorganizācijām” (OV C 185, 8.8.2007., 1. lpp.).

53

(54)  Sk., piemēram, 1974. gada 2. jūlija spriedumu Lietā 173/73 Itālija pret Komisiju [1974] ECR 709, kur Tiesa noteica, ka gadījumos, kad kādam pasākumam izmantotie līdzekļi tiek finansēti no obligātām iemaksām (piem., citi obligātie maksājumi) un tad izlietoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tie uzskatāmi par valsts līdzekļiem arī tad, ja tos iekasē un pārvalda iestādes, kas pastāv atsevišķi no valsts iestādēm.

54

(55)  Sal. ar 45. zemsvītras piezīmi.

55

(56)  Sal. ar 46. zemsvītras piezīmi.

56

(57)  Kā norādīts 74. apsvērumā, tabula parāda, ka Vācijas iestāžu veiktais analogās un ciparu pārraides izmaksu salīdzinājums nav objektīvs, jo neņem vērā to, ka programmu kanālu skaita palielinājums paaugstina izmaksas. Piemēram, ProSiebenSat.1 bija tikai viena programma, Sat1, analogajā platformā, bet tas raida četras programmas ciparu platformā. Tabula arī skaidri parāda, ka pārraides izmaksas programmai Sat1 ciparu sistēmā ir zemākas nekā analogajā režīmā. Pārraides izmaksu starpības RTL group un ProSiebenSat.1 programmām, kas slejā dotas kursīvā, ir iekļautas, lai parādītu visus elementus kopējā aplēsē abām apraides grupām, kuras pretstatā pārējām komerciālajām raidsabiedrībām darbojās jau analogajā platformā.

57

ProSiebenSat.1

Sat1

Sat1

RTL group

ProSiebenSat.1

(58)  Gada summas sk. 2. un 3. tabulā. Šo skaitļu pamatā ir lēstās izmaksas; ZRV iestādes šīs summas pārrēķina pēc faktiskajām izmaksām.

58

(59)  Tām programmām šajā slejā, kam ir uzrādīts “nav datu (n. d.)”, nebija analogās pārraides.

59

(60)  Šīs ir lēstās, nevis faktiskās izmaksas.

60

(61)  Vācijas iestāžu 2005. gada 25. aprīļa vēstule.

61

(62)  Apsvērumi, uz kuriem atsaucas Vācijas iestādes, būtībā ir tādi paši kā ProSiebenSat1 sniegtie līdzīgajā lietā ar Bavāriju; sal. ar 4. zemsvītras piezīmi iepriekš.

62

ProSiebenSat1

(63)  2000. gada 19. decembra spriedums Lietā C-156/98 Vācija pret Komisiju [2000] ECR I–6857.

63

(64)  2002. gada 13. jūnija spriedums Lietā C-382/99 Nīderlande pret Komisiju [2002] ECR I–5163.

64

(65)  C-156/98, Vācija pret Komisiju [2000] ECR I–6857, 27. punkts.

65

(66)  2003. gada 24. jūlija spriedums Lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECR I–7747.

66

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(67)  Ziemeļreinas-Vestfālenes Plašsaziņas līdzekļu likuma 27. panta 1. punkts.

67

(68)  Šis arguments turpmāk izvērtēts 163.–171. apsvērumā.

68

(69)  Komisija jau agrāk ir paudusi uzskatu, ka vispārīgas juridiskas prasības nav kvalificējamas kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; sk. 87. apsvērumu Komisijas lēmumā Lietā C 2/03 “Valsts finansējums TV2/Denmark” (OV L 85, 24.3.2006., 1. lpp.) un 14. apsvērumu Komisijas 1997. gada 26. jūnija Lēmumā 97/606/EK par ekskluzīvajām tiesībām raidīt televīzijas reklāmu Flandrijā (OV L 244, 6.9.1997., 18. lpp.).

69

TV2/Denmark

(70)  Ja Vācijas iestāžu izvirzītos argumentus pieņemtu, visas licences, kas piešķirtas apraidei vai elektrosakaru pakalpojumu sniegšanai, varētu atzīt par formālu pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izpildes pienākuma uzdošanu.

70

(71)  Lēmuma par procedūras uzsākšanu 75. apsvērums.

71

(72)  No pasākuma selektivitātes viedokļa nav nozīmes tam, vai prioritārā attieksme bijusi pamatota.

72

(73)  Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju, kas norādītu uz valsts finansējuma piešķiršanu šajā gadījumā.

73

(74)  Pirmās instances tiesas 2000. gada 29. septembra spriedums Lietā T-55/99 Confederación Española de transporte de mercancías (CETM) pret Komisiju [2000] ECR II–3207.

74

Confederación Española de transporte de mercancías (CETM)

(75)  2005. gada 3. marta spriedums Lietā C-172/03 Heiser pret Finanzamt Innsbruck [2005] ECR I–1627 (OV C 106, 30.4.2005., 5. lpp.).

75

Heiser

Finanzamt Innsbruck

(76)  Pirmās instances tiesas 1998. gada 30. aprīļa spriedums Lietā T-214/95 Vlaams Gewest pret Komisiju [1998] ECR II–717.

76

Vlaams Gewest

(77)  Piemēram, 2007. gada jūnijā ProSiebenSat.1 pārņēma SBS Broadcasting group. Apvienotā grupa darbosies vairāk nekā 10 Eiropas valstīs.

77

ProSiebenSat.1

SBS Broadcasting group

(78)  Sal. ar 9. zemsvītras piezīmi.

78

(79)  Sk. inter alia N622/03 Digitalisierungsfonds – Austrija, 2005. g. 16. marts (OV C 228, 17.9.2005., 12. lpp.); C 25/04 – Zemes ciparu televīzijas (DVB-T) ieviešana Berlīnē-Brandenburgā – Vācija, 2005. gada 9. novembris (OV L 200, 22.7.2006., 14. lpp); NN 64/05 Digital Replacement Licences – Apvienotā Karaliste, 2006. gada 25. janvāris (OV C 218, 9.9.2006., 10. lpp.); N 111/06 Aide TNT pour les régions sans simulcast – Francija, 2006. gada 12. oktobris (OV C 293, 2.12.2006., 6. lpp.); N 546/06 Fonds d'aide à des particuliers dans la perspective de la fin de la radiodiffusion analogique – Francija, 2006. gada 6. decembris (OV C 23, 1.2.2006., 1. lpp.); C 24/04 Digital terrestrial television in Sweden, 2006. gada 20. decembris (OV L 112, 30.4.2007., 77. lpp.); C 52/05 Contributi ai decoder digitali – Itālija, 2007. gada 24. janvāris (OV L 147, 8.6.2007., 1. lpp.); N 270/06 Subsidies to digital decoders with API – Itālija, 2007. gada 24. janvāris (OV C 80, 13.4.2007., 3. lpp.); N 107/07 Subsidies to IdTV – Itālija, 2007. gada 28. februāris (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts); N 103/07 Support for the acquisition of digital decoders and for the adaptation of antennas in Soria – Spānija, 2007. gada 25. septembris (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

79

inter alia

Digitalisierungsfonds –

DVB-T

Digital Replacement Licences

Aide TNT pour les régions sans simulcast –

Fonds d'aide à des particuliers dans la perspective de la fin de la radiodiffusion analogique –

Digital terrestrial television in Sweden

Contributi ai decoder digitali

Subsidies to digital decoders with API –

Subsidies to IdTV

Oficiālajā Vēstnesī

Support for the acquisition of digital decoders and for the adaptation of antennas in Soria –

Oficiālajā Vēstnesī

(80)  Turpmākais a)–d) apakšpunkts attiecas uz pasākumiem Lietā N 622/03 Digitalisierungsfonds – Austrija, un e)–h) apakšpunkts tika formulēti galīgajā lēmumā Lietā C 25/04 DVB-T Berlin-Brandenburg; sk. iepriekš.

80

Digitalisierungsfonds

DVB-T Berlin-Brandenburg

(81)  Tā kā varbūtējā netiešā priekšrocība, ko pasākums rada tīkla operatoram T-Systems, ir nesaraujami saistīta ar finansējumu, kas tiek sniegts komerciālajām raidsabiedrībām, Komisija vērtē atbalsta pasākuma saderību kopumā.

81

T-Systems

(82)  Spriedums lietās Berlin-Brandenburg, 109. un turpmākie apsvērumi, un Digital decoders – Itālija, 153. un turpmākie apsvērumi – sk. 79. zemsvītras piezīmi.

82

Berlin-Brandenburg

Digital decoders –

(83)  Jaunienācēju interesi par kādu kanālu DVB-T platformā, nesaņemot nekādas valsts finansējuma garantijas, apliecina tas, ka pēc TerraNova aiziešanas 2007. gadā bija septiņi pieteikuma iesniedzēji uz TerraNova programmu kanālu, kas tika piešķirts Tele 5.

83

DVB-T

TerraNova

TerraNova

Tele 5

(84)  Lēmuma par procedūras uzsākšanu 64. apsvērums.

84

(85)  Sk., piemēram, COM(2007) 409, Komisijas 2007. gada 18. jūlija Paziņojums par mobilās televīzijas iekšējā tirgus nostiprināšanu.

85

(86)  Komisija arī norāda, ka Berlīnes-Brandenburgas lietā, neraugoties uz negatīvo lēmumu un piešķirtā atbalsta atmaksu, visas komerciālās raidsabiedrības, uz kurām attiecās lēmums šajā lietā, Berlīnē-Brandenburgā joprojām raida savas programmas, izmantojot DVB-T (sk. http://www.garv.de).

86

DVB-T

(87)  Sk. 2005. gada 9. novembra lēmuma Berlīnes-Brandenburgas lietā 95. un turpmākos apsvērumus.

87

(88)  Paziņojums par pārslēgšanu, sk. 9. zemsvītras piezīmi.

88

(89)  Var būt komerciāls risks tīkla operatoram, bet nekas neliecina, ka tirgus nespētu tikt galā ar šāda veida risku; sal. ar 114. apsvērumu lēmumā Berlīnes-Brandenburgas lietā.

89

(90)  Atbalsts DVB-T var kavēt citu platformu izplatību, piem., platjoslas IPTV, kam var būt citādas priekšrocības un kas spēj attīstīties patstāvīgi.

90

DVB-T

IPTV

(91)  Tiesas 1988. gada 8. marta spriedums Lietās C-62/87 un 72/87 Exécutif régional wallon un Glaverbel pret Komisiju [1998] ECR I–1573.

91

Exécutif régional wallon

Glaverbel

(92)  Piemēram, Komisijas lēmumi Lietās NN 88/98 BBC 24-hours (OV C 78, 18.3.2000., 6. lpp.), NN 70/98 “Kinderkanal and Phoenix” (OV C 238, 21.8.1999., 3. lpp.).

92

BBC 24-hours

Kinderkanal and Phoenix”

(93)  Piemēram, Komisijas lēmums Lietā N 458/04 Valsts atbalsts Espacio Editorial Andaluza Holding sl (OV C 131, 28.5.2005., 12. lpp.).

93

Espacio Editorial Andaluza Holding sl

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/45

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 11. marts)

par valsts atbalstu, ko Beļģija paredz piešķirt uzņēmumam Volvo Cars Gent (C 35/07 (ex N 256/07))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 832)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu un franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/709/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajiem pantiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Par mācību atbalsta piešķiršanas projektu Volvo automobiļu ražošanas rūpnīcai Ģentē (Volvo Cars Gent, turpmāk tekstā – “VCG”) Komisijai paziņoja ar 2007. gada 4. maija vēstuli. Sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2007. gada 31. maijā. Pēc šīs sanāksmes Beļģija 2007. gada 6. jūlija vēstulē sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Par mācību atbalsta piešķiršanas projektu Volvo automobiļu ražošanas rūpnīcai Ģentē (Volvo Cars Gent, turpmāk tekstā – “VCG”) Komisijai paziņoja ar 2007. gada 4. maija vēstuli. Sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2007. gada 31. maijā. Pēc šīs sanāksmes Beļģija 2007. gada 6. jūlija vēstulē sniedza papildu informāciju.

| (2) | Komisija ar 2007. gada 12. septembra vēstuli informēja Beļģiju par lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu (turpmāk tekstā – “lēmums uzsākt procedūru”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2007. gada 12. septembra vēstuli informēja Beļģiju par lēmumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu (turpmāk tekstā – “lēmums uzsākt procedūru”).

| (3) | Lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Komisija nesaņēma nevienu apsvērumu. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Komisija nesaņēma nevienu apsvērumu.

| (4) | Beļģija uz lēmumu uzsākt procedūru atbildēja ar 2007. gada 15. oktobra vēstuli. Beļģijas iestādes, atbalsta saņēmējs un Komisija tikās sanāksmē 2007. gada 23. oktobrī, kuras laikā Komisijai tika iesniegti dokumenti. Beļģija 2007. gada 23. novembra vēstulē papildināja sniegto informāciju. Komisija 2007. gada 21. decembra vēstulē lūdza precizējumus, un Beļģija uz šo vēstuli atbildēja ar 2008. gada 8., 15. un 16. janvāra vēstulēm. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija uz lēmumu uzsākt procedūru atbildēja ar 2007. gada 15. oktobra vēstuli. Beļģijas iestādes, atbalsta saņēmējs un Komisija tikās sanāksmē 2007. gada 23. oktobrī, kuras laikā Komisijai tika iesniegti dokumenti. Beļģija 2007. gada 23. novembra vēstulē papildināja sniegto informāciju. Komisija 2007. gada 21. decembra vēstulē lūdza precizējumus, un Beļģija uz šo vēstuli atbildēja ar 2008. gada 8., 15. un 16. janvāra vēstulēm.

II.   2007. GADA 4. MAIJĀ PAZIŅOTĀ PROJEKTA APRAKSTS

| (5) | Atbalsta saņēmējs būtu VCG. Šajā uzņēmumā, kas kopš 1999. gada pieder uzņēmumam Ford Motor Company (turpmāk tekstā – “FMC”), strādā 5 000 darbinieki. Atbalstītā mācību programma aptver laikposmu no 2006. gada septembra līdz 2009. gada septembrim un ir daļēji saistīta ar jaunās ražošanas platformas – EUCD Eiropas platformas – ieviešanu, kas FMC iekšienē ir standarts vidēja lieluma automašīnu ražošanai (automašīnu tirgus C un D segments). Ieguldījumi pamatlīdzekļos saistībā ar šo platformu sasniegs 26,3 miljonus euro. Pateicoties šai platformai, rūpnīcā varēs ražot ne tikai automašīnas ar Volvo zīmolu, bet arī Ford un Jaguar zīmolu automašīnu modeļus. Rūpnīcas elastīguma uzlabošana ļaus nostiprināt Ford darbību Ģentē un saglabāt darba vietas. |
| --- | --- |

(5)

Atbalsta saņēmējs būtu VCG. Šajā uzņēmumā, kas kopš 1999. gada pieder uzņēmumam Ford Motor Company (turpmāk tekstā – “FMC”), strādā 5 000 darbinieki. Atbalstītā mācību programma aptver laikposmu no 2006. gada septembra līdz 2009. gada septembrim un ir daļēji saistīta ar jaunās ražošanas platformas – EUCD Eiropas platformas – ieviešanu, kas FMC iekšienē ir standarts vidēja lieluma automašīnu ražošanai (automašīnu tirgus C un D segments). Ieguldījumi pamatlīdzekļos saistībā ar šo platformu sasniegs 26,3 miljonus euro. Pateicoties šai platformai, rūpnīcā varēs ražot ne tikai automašīnas ar Volvo zīmolu, bet arī Ford un Jaguar zīmolu automašīnu modeļus. Rūpnīcas elastīguma uzlabošana ļaus nostiprināt Ford darbību Ģentē un saglabāt darba vietas.

| (6) | 2007. gada 4. maija paziņojumā norādītas mācību izmaksas aptuveni 37 miljonu euro apmērā. Tā kā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (3) noteikta apmācāmā personāla attiecināmo izmaksu maksimāla robeža, kas ir vienāda ar citu attiecināmo izmaksu summu, Beļģijas paziņotās attiecināmās izmaksas ir noteiktas 19 miljonu euro apmērā. Ģente atrodas reģionā, kuram netiek piešķirts atbalsts, tādējādi atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % vispārējo mācību pasākumiem un 25 % speciālo mācību pasākumiem. Saskaņā ar 2007. gada 4. maija paziņojumu Flandrijas reģions (Vlaams Gewest) plāno piešķirt atbalstu 6 018 558,91 euro apmērā ad hoc atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(6)

2007. gada 4. maija paziņojumā norādītas mācību izmaksas aptuveni 37 miljonu euro apmērā. Tā kā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (3) noteikta apmācāmā personāla attiecināmo izmaksu maksimāla robeža, kas ir vienāda ar citu attiecināmo izmaksu summu, Beļģijas paziņotās attiecināmās izmaksas ir noteiktas 19 miljonu euro apmērā. Ģente atrodas reģionā, kuram netiek piešķirts atbalsts, tādējādi atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % vispārējo mācību pasākumiem un 25 % speciālo mācību pasākumiem. Saskaņā ar 2007. gada 4. maija paziņojumu Flandrijas reģions (Vlaams Gewest) plāno piešķirt atbalstu 6 018 558,91 euro apmērā ad hoc atbalsta veidā.

| (7) | Paziņojumā, kas nosūtīts 2007. gada 4. maijā, norādīts, ka mācību programma ir dalīta piecos moduļos, no kuriem pēdējie divi ir neliela apjoma:






  — | 1. modulis: darbaspēka pastiprināšana (attiecināmās izmaksas 4,3 miljonu euro apmērā, no kuriem 3,1 miljons euro vispārējām mācībām (4) un 1,2 miljoni euro speciālajām mācībām, un atbalsts 1,8 miljonu euro apmērā). Šis modulis paredz sniegt VCG darbiniekiem pamata tehniskās zināšanas. Galvenie mācību priekšmeti ir pneimatika, robotika, programmējamās vadības loģika, elektrība un elektronika, izmaksu pārvaldība, sociālās prasmes, pārvaldes tehnikas, virsbūve, krāsošana un automobiļu rūpniecībai specifiskas programmatūras, |
| --- | --- | --- |

(7)

Paziņojumā, kas nosūtīts 2007. gada 4. maijā, norādīts, ka mācību programma ir dalīta piecos moduļos, no kuriem pēdējie divi ir neliela apjoma:

—

1. modulis: darbaspēka pastiprināšana (attiecināmās izmaksas 4,3 miljonu euro apmērā, no kuriem 3,1 miljons euro vispārējām mācībām (4) un 1,2 miljoni euro speciālajām mācībām, un atbalsts 1,8 miljonu euro apmērā). Šis modulis paredz sniegt VCG darbiniekiem pamata tehniskās zināšanas. Galvenie mācību priekšmeti ir pneimatika, robotika, programmējamās vadības loģika, elektrība un elektronika, izmaksu pārvaldība, sociālās prasmes, pārvaldes tehnikas, virsbūve, krāsošana un automobiļu rūpniecībai specifiskas programmatūras,

| — | 2. modulis: tehniskās un tehnoloģiskās mācības – teorētiskā daļa (attiecināmās izmaksas 1,7 miljonu euro apmērā – pilnībā vispārējas mācības – un atbalsts 0,85 miljonu euro apmērā). Šā moduļa mērķis ir padziļināt darbinieku zināšanas un kompetences vairākās tehnikas un tehnoloģijas jomās, kas saistītas ar platformu. Galvenokārt apgūstamie mācību priekšmeti ir robotika un ražošanas roboti, programmējamās vadības loģika un mērīšanas metodes, izmantojot kameras, |
| --- | --- |

—

2. modulis: tehniskās un tehnoloģiskās mācības – teorētiskā daļa (attiecināmās izmaksas 1,7 miljonu euro apmērā – pilnībā vispārējas mācības – un atbalsts 0,85 miljonu euro apmērā). Šā moduļa mērķis ir padziļināt darbinieku zināšanas un kompetences vairākās tehnikas un tehnoloģijas jomās, kas saistītas ar platformu. Galvenokārt apgūstamie mācību priekšmeti ir robotika un ražošanas roboti, programmējamās vadības loģika un mērīšanas metodes, izmantojot kameras,

| — | 3. modulis: mācības, kā īstenot praksē – praktiskā daļa (attiecināmās izmaksas 12,9 miljonu euro apmērā – pilnībā speciālas mācības – un atbalsts 3,2 miljonu euro apmērā). Šā moduļa mērķis ir mācīt, kā teorētiskās zināšanas piemērot specifiskajā darba vidē un ražošanas apstākļos. Mērķis ir palielināt kompetences, kas darbiniekiem jāpielieto, lai pilnībā izmantotu EUCD platformas potenciālu, |
| --- | --- |

—

3. modulis: mācības, kā īstenot praksē – praktiskā daļa (attiecināmās izmaksas 12,9 miljonu euro apmērā – pilnībā speciālas mācības – un atbalsts 3,2 miljonu euro apmērā). Šā moduļa mērķis ir mācīt, kā teorētiskās zināšanas piemērot specifiskajā darba vidē un ražošanas apstākļos. Mērķis ir palielināt kompetences, kas darbiniekiem jāpielieto, lai pilnībā izmantotu EUCD platformas potenciālu,

| — | 4. modulis: izmaiņas, kas jāveic pārvaldībā, un darbības, lai palielinātu mācību programmu un pāreju uz EUCD (attiecināmās izmaksas 0,2 miljonu euro apmērā, pilnībā vispārējas mācības, un atbalsts 0,1 miljona euro apmērā). Šis modulis ietver pārvaldības mācības, |
| --- | --- |

—

4. modulis: izmaiņas, kas jāveic pārvaldībā, un darbības, lai palielinātu mācību programmu un pāreju uz EUCD (attiecināmās izmaksas 0,2 miljonu euro apmērā, pilnībā vispārējas mācības, un atbalsts 0,1 miljona euro apmērā). Šis modulis ietver pārvaldības mācības,

| — | 5. modulis: mācības ANDON/DAISSY (attiecināmās izmaksas 0,02 miljonu euro apmērā, pilnībā vispārējas mācības, un atbalsts 0,01 miljona euro apmērā). Šis mācību modulis attiecas uz kvalitātes kontroli. |
| --- | --- |

—

5. modulis: mācības ANDON/DAISSY (attiecināmās izmaksas 0,02 miljonu euro apmērā, pilnībā vispārējas mācības, un atbalsts 0,01 miljona euro apmērā). Šis mācību modulis attiecas uz kvalitātes kontroli.

| (8) | Beļģija paziņojumā norāda, ka mācības sniedzas tālāk ar uzņēmuma tūlītējām vajadzībām. Komisija aicināja Beļģijas iestādes precizēt šo punktu, un Beļģija 2007. gada 6. jūlija vēstulē precizēja, ka mācību programmas 1. un 4. modulis tiktu īstenots arī tad, ja netiktu piešķirts atbalsts. Savukārt 2., 3. un 5. modulis ir papildu mācības, kas kļuva iespējamas, pateicoties atbalstam. Beļģija tomēr nesniedza nevienu precīzu paskaidrojumu, kas pamatotu šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(8)

Beļģija paziņojumā norāda, ka mācības sniedzas tālāk ar uzņēmuma tūlītējām vajadzībām. Komisija aicināja Beļģijas iestādes precizēt šo punktu, un Beļģija 2007. gada 6. jūlija vēstulē precizēja, ka mācību programmas 1. un 4. modulis tiktu īstenots arī tad, ja netiktu piešķirts atbalsts. Savukārt 2., 3. un 5. modulis ir papildu mācības, kas kļuva iespējamas, pateicoties atbalstam. Beļģija tomēr nesniedza nevienu precīzu paskaidrojumu, kas pamatotu šos apgalvojumus.

III.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (9) | Komisija lēmumā uzsākt procedūru atzīmēja, ka atbalsta nepieciešamība ir vispārējs saderības kritērijs. Jo īpaši attiecībā uz saderīgumu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu atbalsts nav vērsts uz saimnieciskās darbības attīstības “veicināšanu”, ja uzņēmums būtu veicis atbalstāmās darbības jebkurā gadījumā, un pat bez atbalsta saņemšanas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija lēmumā uzsākt procedūru atzīmēja, ka atbalsta nepieciešamība ir vispārējs saderības kritērijs. Jo īpaši attiecībā uz saderīgumu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu atbalsts nav vērsts uz saimnieciskās darbības attīstības “veicināšanu”, ja uzņēmums būtu veicis atbalstāmās darbības jebkurā gadījumā, un pat bez atbalsta saņemšanas.

| (10) | VCG paredzētās mācību programmas atbalsta veicinošā ietekme tiek apšaubīta, jo tiklīdz uzņēmums ir pieņēmis lēmumu ieviest EUCD platformu, tam ir jāuzņemas mācību izdevumi, lai īstenotu šo komerclēmumu. Jaunas ražošanas platformas ieviešana ir normāla parādība, kas vajadzīga, lai paaugstinātu elastīgumu un produktivitāti un tādejādi saglabātu konkurētspēju. Lai varētu efektīvi izmantot jaunu ražošanas platformu, darbinieki jāapmāca strādāt ar jaunajām tehniskajām un darba metodēm, kuras ir jāievieš. Tādejādi mācību izmaksas, kas saistītas ar jaunas ražošanas līnijas ieviešanu, automašīnu ražotājiem parasti rodas vienīgi tirgus daļas saglabāšanai. Tādejādi ir stipri iespējams, ka jebkurā gadījumā, un jo īpaši bez atbalsta saņemšanas, VCG būtu uzsācis daļu attiecīgo mācību. Šķiet, ka šādi rīkojas arī lielākā daļa nozares konkurentu. Tā kā šķiet, ka 2., 3. un 5. moduļa saturs ir tieši saistīts ar jaunās platformas ieviešanu un šķiet nepieciešams tā izmantošanai, Komisija apšauba Beļģijas apgalvojumus par to, ka šie moduļi netiktu īstenoti, ja netiktu sniegts atbalsts. |
| --- | --- |

(10)

VCG paredzētās mācību programmas atbalsta veicinošā ietekme tiek apšaubīta, jo tiklīdz uzņēmums ir pieņēmis lēmumu ieviest EUCD platformu, tam ir jāuzņemas mācību izdevumi, lai īstenotu šo komerclēmumu. Jaunas ražošanas platformas ieviešana ir normāla parādība, kas vajadzīga, lai paaugstinātu elastīgumu un produktivitāti un tādejādi saglabātu konkurētspēju. Lai varētu efektīvi izmantot jaunu ražošanas platformu, darbinieki jāapmāca strādāt ar jaunajām tehniskajām un darba metodēm, kuras ir jāievieš. Tādejādi mācību izmaksas, kas saistītas ar jaunas ražošanas līnijas ieviešanu, automašīnu ražotājiem parasti rodas vienīgi tirgus daļas saglabāšanai. Tādejādi ir stipri iespējams, ka jebkurā gadījumā, un jo īpaši bez atbalsta saņemšanas, VCG būtu uzsācis daļu attiecīgo mācību. Šķiet, ka šādi rīkojas arī lielākā daļa nozares konkurentu. Tā kā šķiet, ka 2., 3. un 5. moduļa saturs ir tieši saistīts ar jaunās platformas ieviešanu un šķiet nepieciešams tā izmantošanai, Komisija apšauba Beļģijas apgalvojumus par to, ka šie moduļi netiktu īstenoti, ja netiktu sniegts atbalsts.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (11) | Neviena ieinteresētā persona nav izteikusi savus apsvērumus pēc procedūras uzsākšanas lēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(11)

Neviena ieinteresētā persona nav izteikusi savus apsvērumus pēc procedūras uzsākšanas lēmuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

V.   BEĻĢIJAS IZTEIKTIE APSVĒRUMI

| (12) | Pēc procedūras uzsākšanas Beļģija ievērojami pārskatīja faktu izklāstu. Beļģija turpmāk atzīst, ka liela daļa mācību programmas tiktu īstenota jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts, jo šīs mācības ir nepieciešamas, lai izmantotu jauno platformu. Tomēr tā uzskata, ka dažas programmas daļas nav saistītas ar platformas ieviešanu un ka citas daļas ir saistītas, bet atbalsts ļauj uzņēmumam Volvo Car Gent apmācīt savu personālu vairāk nekā tas nepieciešams tikai, lai izmantotu platformu. |
| --- | --- |

(12)

Pēc procedūras uzsākšanas Beļģija ievērojami pārskatīja faktu izklāstu. Beļģija turpmāk atzīst, ka liela daļa mācību programmas tiktu īstenota jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts, jo šīs mācības ir nepieciešamas, lai izmantotu jauno platformu. Tomēr tā uzskata, ka dažas programmas daļas nav saistītas ar platformas ieviešanu un ka citas daļas ir saistītas, bet atbalsts ļauj uzņēmumam Volvo Car Gent apmācīt savu personālu vairāk nekā tas nepieciešams tikai, lai izmantotu platformu.

| (13) | Beļģija piekrīt atbalstīt tikai tos uzdevumus, kuriem atbalsts ir nepieciešams, un līdz ar to ievērojami samazināja attiecināmās izmaksas, kas tiks finansētas. |
| --- | --- |

(13)

Beļģija piekrīt atbalstīt tikai tos uzdevumus, kuriem atbalsts ir nepieciešams, un līdz ar to ievērojami samazināja attiecināmās izmaksas, kas tiks finansētas.

| (14) | Tabulā ir salīdzināti attiecināmie izdevumi, kas norādīti sākotnējā paziņojumā, un izdevumi, kurus Beļģija paredz atbalstīt turpmāk.









  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | 2007. gada 4. maija paziņojums | Pēc procedūras uzsākšanas (5) |
| Vispārējās mācības | Speciālās mācības | Vispārējās mācības | Speciālās mācības |
| 1. modulis | 3,1 | 1,2 | 3,1 | 1,2 |
| 2. modulis | 1,7 | | 0,2 | |
| 3. modulis | | 12,9 | | 6,1 |
| 4. modulis | 0,2 | | 0,1 | |
| 5. modulis | 0,02 | | 0,02 | |
| Kopā | 4,97 | 14,12 | 3,4 | 7,35 |
| Atbalsta apjoms | 6,02 | 3,54 |

(14)

Tabulā ir salīdzināti attiecināmie izdevumi, kas norādīti sākotnējā paziņojumā, un izdevumi, kurus Beļģija paredz atbalstīt turpmāk.

(miljoni EUR)

2007. gada 4. maija paziņojums

Pēc procedūras uzsākšanas (5)

Vispārējās mācības

Speciālās mācības

Vispārējās mācības

Speciālās mācības

1. modulis

3,1

1,2

3,1

1,2

2. modulis

1,7

0,2

3. modulis

12,9

6,1

4. modulis

0,2

0,1

5. modulis

0,02

0,02

Kopā

4,97

14,12

3,4

7,35

Atbalsta apjoms

6,02

3,54

| (15) | Attiecībā uz 1. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka tā saturs nav saistīts ar jaunās ražošanas platformas ieviešanu un nav nepieciešams platformas izmantošanai. Šis modulis paredz sniegt pamata mācības par vispārējiem tematiem un paredz paaugstināt darbinieku kvalifikāciju. Beļģija uzskata, ka tas skaidri ir redzams mācību satura aprakstā. Lai arī arodbiedrības pieprasa šāda veida mācības, jo tās uzlabo darbinieku situāciju darba tirgū, vairāki faktori ietekmē to, ka VCG neīstenotu šo mācību programmas daļu, ja netiktu saņemts atbalsts. Pirmkārt, pēdējo gadu laikā tika rīkotas vairākas šāda veida mācības, jo darbā tika pieņemts liels skaits jaunu darbinieku, bet jaunu darbinieku pieplūdums ir praktiski apstājies (6), un liela daļa esošo darbinieku jau ir saņēmusi līdzīgu apmācību. Otrkārt, uzņēmums ir novērojis, ka augsti kvalificēti darbinieki atstāj uzņēmumu. Precīzāk – Ģentes reģionā esošie uzņēmumu, kuri meklē līdzīgas kvalifikācijas darbiniekus, aktīvi pieņem darbā VCG darbiniekus (7), un ņemot vērā attiecīgo mācību vispārējo raksturu, tās palielinātu iespēju, ka tie darbinieki, kuri ir izmantojuši šīs mācības, dotos prom no uzņēmuma. Visbeidzot, šīs pamatkvalifikācijas ir plašāk pieejamas darba tirgū, kopš tehniskajās skolās ir ieviestas un VDAB (Flandrijas nodarbinātības birojs) ir izveidojis mācību programmas šajās jomās. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz 1. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka tā saturs nav saistīts ar jaunās ražošanas platformas ieviešanu un nav nepieciešams platformas izmantošanai. Šis modulis paredz sniegt pamata mācības par vispārējiem tematiem un paredz paaugstināt darbinieku kvalifikāciju. Beļģija uzskata, ka tas skaidri ir redzams mācību satura aprakstā. Lai arī arodbiedrības pieprasa šāda veida mācības, jo tās uzlabo darbinieku situāciju darba tirgū, vairāki faktori ietekmē to, ka VCG neīstenotu šo mācību programmas daļu, ja netiktu saņemts atbalsts. Pirmkārt, pēdējo gadu laikā tika rīkotas vairākas šāda veida mācības, jo darbā tika pieņemts liels skaits jaunu darbinieku, bet jaunu darbinieku pieplūdums ir praktiski apstājies (6), un liela daļa esošo darbinieku jau ir saņēmusi līdzīgu apmācību. Otrkārt, uzņēmums ir novērojis, ka augsti kvalificēti darbinieki atstāj uzņēmumu. Precīzāk – Ģentes reģionā esošie uzņēmumu, kuri meklē līdzīgas kvalifikācijas darbiniekus, aktīvi pieņem darbā VCG darbiniekus (7), un ņemot vērā attiecīgo mācību vispārējo raksturu, tās palielinātu iespēju, ka tie darbinieki, kuri ir izmantojuši šīs mācības, dotos prom no uzņēmuma. Visbeidzot, šīs pamatkvalifikācijas ir plašāk pieejamas darba tirgū, kopš tehniskajās skolās ir ieviestas un VDAB (Flandrijas nodarbinātības birojs) ir izveidojis mācību programmas šajās jomās.

| (16) | Attiecībā uz 2. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apgalvo, ka tas attiecas uz tehniskiem un tehnoloģijas jautājumiem saistībā ar jauno ražošanas platformu. Beļģija apstiprina, ka lielākā daļa paredzēto mācību stundu ir nepieciešama, lai apgūtu jaunās platformas izmantošanu, un tās tiktu īstenotas jebkurā gadījumā. Tomēr viena daļa stundu pārsniedz EUCD platformas izmantošanai nepieciešamo līmeni (8). Precīzāk – pateicoties atbalstam, VCG piekrīt nodrošināt lielāku stundu skaitu nekā nepieciešams un to pamatotu no ekonomiskā viedokļa, jo netiek saņemtas subsīdijas. Beļģija ir sniegusi sīki izklāstītu informāciju par VCG sniegtajām papildu mācību stundām, pateicoties atbalstam (9). |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz 2. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apgalvo, ka tas attiecas uz tehniskiem un tehnoloģijas jautājumiem saistībā ar jauno ražošanas platformu. Beļģija apstiprina, ka lielākā daļa paredzēto mācību stundu ir nepieciešama, lai apgūtu jaunās platformas izmantošanu, un tās tiktu īstenotas jebkurā gadījumā. Tomēr viena daļa stundu pārsniedz EUCD platformas izmantošanai nepieciešamo līmeni (8). Precīzāk – pateicoties atbalstam, VCG piekrīt nodrošināt lielāku stundu skaitu nekā nepieciešams un to pamatotu no ekonomiskā viedokļa, jo netiek saņemtas subsīdijas. Beļģija ir sniegusi sīki izklāstītu informāciju par VCG sniegtajām papildu mācību stundām, pateicoties atbalstam (9).

| (17) | Attiecībā uz 3. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka moduļa saturs ir pilnībā saistīts ar EUCD platformu. Ņemot vērā procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktās šaubas, Beļģija atzīst, ka liela daļa paredzēto mācību stundu ir nepieciešama, lai izmantotu jauno platformu, un šīs stundas tiktu nodrošinātas jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts. Beļģija tomēr izskaidro, ka pateicoties Flandrijas iestāžu sniegtajam atbalstam, VCG piekrīt sniegt ievērojami lielāku mācību stundu skaitu. Tādejādi uzņēmums apmācīs vairāk darbinieku, un daži kursi, kas racionālas izmaksu pārvaldības dēļ būtu pieejami tikai pieredzējušajiem darbiniekiem, būs pieejami arī jaunajiem darbiniekiem. Lai apmācītu nesen pieņemtos darbiniekus, ir jārīko papildu kursi, kā arī jāpalielina citu kursu ilgums un jāpaplašina to saturs (10). Turklāt jaunie darbinieki vēl nav pierādījuši savas spējas uztvert šīs jaunās zināšanas, un mācību veiksmīga rezultāta iespējas ir nelielas. Rūpējoties par izmaksu racionālu pārvaldību, VCG šīs mācības būtu paredzējis pieredzējušākiem darbiniekiem, kuri jau ir piedalījušies līdzīgās mācībās. Tātad mācību ilgums un izmaksas būtu ievērojami mazākas. Daži kursi tiktu vienkāršoti, citi pilnībā atcelti. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz 3. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka moduļa saturs ir pilnībā saistīts ar EUCD platformu. Ņemot vērā procedūras uzsākšanas lēmumā izteiktās šaubas, Beļģija atzīst, ka liela daļa paredzēto mācību stundu ir nepieciešama, lai izmantotu jauno platformu, un šīs stundas tiktu nodrošinātas jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts. Beļģija tomēr izskaidro, ka pateicoties Flandrijas iestāžu sniegtajam atbalstam, VCG piekrīt sniegt ievērojami lielāku mācību stundu skaitu. Tādejādi uzņēmums apmācīs vairāk darbinieku, un daži kursi, kas racionālas izmaksu pārvaldības dēļ būtu pieejami tikai pieredzējušajiem darbiniekiem, būs pieejami arī jaunajiem darbiniekiem. Lai apmācītu nesen pieņemtos darbiniekus, ir jārīko papildu kursi, kā arī jāpalielina citu kursu ilgums un jāpaplašina to saturs (10). Turklāt jaunie darbinieki vēl nav pierādījuši savas spējas uztvert šīs jaunās zināšanas, un mācību veiksmīga rezultāta iespējas ir nelielas. Rūpējoties par izmaksu racionālu pārvaldību, VCG šīs mācības būtu paredzējis pieredzējušākiem darbiniekiem, kuri jau ir piedalījušies līdzīgās mācībās. Tātad mācību ilgums un izmaksas būtu ievērojami mazākas. Daži kursi tiktu vienkāršoti, citi pilnībā atcelti.

| (18) | Attiecībā uz 4. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka šis modulis attiecas uz izmaiņām, kas veicamas pārvaldībā un darbībā, un ka tas ir vispārēja rakstura. Beļģija precizē, ka noteiktu skaitu mācību stundu VCG būtu organizējis jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts, jo tās uzlabotu darbinieku elastīgumu un efektivitāti un veicinātu EUCD platformas ieviešanas ilgstpējīgus panākumus (11). Savukārt reālie ieguvumi, ko nodrošinātu atlikušās mācību stundas, nav pietiekami, lai attaisnotu attiecīgos izdevumus, un tādejādi šīs stundas netiktu īstenotas, ja netiktu saņemts atbalsts. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz 4. moduli Beļģija tāpat kā jau 2007. gada 4. maija paziņojumā apstiprina, ka šis modulis attiecas uz izmaiņām, kas veicamas pārvaldībā un darbībā, un ka tas ir vispārēja rakstura. Beļģija precizē, ka noteiktu skaitu mācību stundu VCG būtu organizējis jebkurā gadījumā, pat ja netiktu saņemts atbalsts, jo tās uzlabotu darbinieku elastīgumu un efektivitāti un veicinātu EUCD platformas ieviešanas ilgstpējīgus panākumus (11). Savukārt reālie ieguvumi, ko nodrošinātu atlikušās mācību stundas, nav pietiekami, lai attaisnotu attiecīgos izdevumus, un tādejādi šīs stundas netiktu īstenotas, ja netiktu saņemts atbalsts.

| (19) | Attiecībā uz 5. moduli Beļģija paskaidro, ka tas attiecas uz kvalitātes kontroles metožu apguvi. Šīs nodarbības nav nepieciešamas platformas un citu ražošanas iekārtu izmantošanai un tiks organizētas tikai atbalsta piešķiršanas gadījumā. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz 5. moduli Beļģija paskaidro, ka tas attiecas uz kvalitātes kontroles metožu apguvi. Šīs nodarbības nav nepieciešamas platformas un citu ražošanas iekārtu izmantošanai un tiks organizētas tikai atbalsta piešķiršanas gadījumā.

| (20) | Ņemot vērā šīs izmaiņas, Beļģija oficiāli informēja Komisija par to, ka piekrīt atbalstīt tikai tos mācību pasākumus, kuriem atbalsts ir nepieciešams, un tādejādi paredz piešķirt tikai 3,5 miljonus euro sākotnēji paziņoto sešu miljonu euro vietā. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā šīs izmaiņas, Beļģija oficiāli informēja Komisija par to, ka piekrīt atbalstīt tikai tos mācību pasākumus, kuriem atbalsts ir nepieciešams, un tādejādi paredz piešķirt tikai 3,5 miljonus euro sākotnēji paziņoto sešu miljonu euro vietā.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (21) | Komisija atzīmē, ka Beļģija ir būtiski grozījusi tās paziņojumu pēc procedūras uzsākšanas lēmuma pieņemšanas. Beļģija 2008. gada 16. janvāra vēstulē precīzāk apstiprināja, ka tai bija nolūks piešķirt mācību atbalstu tikai 3 538 580,57 euro apmērā 2007. gada 4. maija paziņojumā paredzēto 6 018 558,91 euro vietā. Tādejādi samazinātais atbalsta apjoms balstās uz samazinātajiem attiecināmiem izdevumiem, kas aprakstīti Beļģijas iestāžu 2008. gada 15. janvāra vēstulē. Tātad šajā lēmumā Komisija izvērtēs šo atbalstu 3 538 580,57 euro apmērā, kas balstās uz samazinātajiem attiecināmiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(21)

Komisija atzīmē, ka Beļģija ir būtiski grozījusi tās paziņojumu pēc procedūras uzsākšanas lēmuma pieņemšanas. Beļģija 2008. gada 16. janvāra vēstulē precīzāk apstiprināja, ka tai bija nolūks piešķirt mācību atbalstu tikai 3 538 580,57 euro apmērā 2007. gada 4. maija paziņojumā paredzēto 6 018 558,91 euro vietā. Tādejādi samazinātais atbalsta apjoms balstās uz samazinātajiem attiecināmiem izdevumiem, kas aprakstīti Beļģijas iestāžu 2008. gada 15. janvāra vēstulē. Tātad šajā lēmumā Komisija izvērtēs šo atbalstu 3 538 580,57 euro apmērā, kas balstās uz samazinātajiem attiecināmiem izdevumiem.

| (22) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja, ka subsīdijas piešķiršana VCG veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Beļģija šo secinājumu neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(22)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja, ka subsīdijas piešķiršana VCG veido valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Beļģija šo secinājumu neapstrīdēja.

| (23) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka uz atbalstiem, kas lielāki nekā viens miljons euro, neattiecas Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētais atbrīvojums un tie izvērtējami, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija tomēr pēc analoģijas piemēro tos pašus galvenos principus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 68/2001. Tas jo īpaši attiecas uz regulā minēto citu atbrīvojuma formālo nosacījumu ievērošanas pārbaudi, bet Komisijai neaprobežoties tikai ar šo vienkāršo pārbaudi. |
| --- | --- |

(23)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka uz atbalstiem, kas lielāki nekā viens miljons euro, neattiecas Regulā (EK) Nr. 68/2001 paredzētais atbrīvojums un tie izvērtējami, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Komisija tomēr pēc analoģijas piemēro tos pašus galvenos principus, kas minēti Regulā (EK) Nr. 68/2001. Tas jo īpaši attiecas uz regulā minēto citu atbrīvojuma formālo nosacījumu ievērošanas pārbaudi, bet Komisijai neaprobežoties tikai ar šo vienkāršo pārbaudi.

| (24) | Beļģijas iestādes nav apstrīdējušas iepriekš minētos secinājumus, kurus piemēro, ja atbalsts, pat samazināts, pārsniedz vienu miljonu euro. |
| --- | --- |

(24)

Beļģijas iestādes nav apstrīdējušas iepriekš minētos secinājumus, kurus piemēro, ja atbalsts, pat samazināts, pārsniedz vienu miljonu euro.

| (25) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka paziņotais atbalsts, šķiet, atbilst Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā minētajiem formālajiem nosacījumiem. Neviens jauns elements, kas varētu ietekmēt sākotnējo novērtējumu, nav iesniegts. Komisija atzīmē, ka šis novērtējums attiecas uz samazināto atbalstu, jo šis atbalsts balstās uz daļu attiecināmo izdevumu, kas paziņoti 2007. gada 4. maijā un kas lēmumā par procedūras uzsākšanu tika uzskatīti par pieņemamiem. Turklāt Beļģija nav mainījusi atbalsta intensitāti, proti, 50 % vispārējo mācību pasākumiem un 25 % speciālo mācību pasākumiem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka paziņotais atbalsts, šķiet, atbilst Regulas (EK) Nr. 68/2001 4. pantā minētajiem formālajiem nosacījumiem. Neviens jauns elements, kas varētu ietekmēt sākotnējo novērtējumu, nav iesniegts. Komisija atzīmē, ka šis novērtējums attiecas uz samazināto atbalstu, jo šis atbalsts balstās uz daļu attiecināmo izdevumu, kas paziņoti 2007. gada 4. maijā un kas lēmumā par procedūras uzsākšanu tika uzskatīti par pieņemamiem. Turklāt Beļģija nav mainījusi atbalsta intensitāti, proti, 50 % vispārējo mācību pasākumiem un 25 % speciālo mācību pasākumiem.

| (26) | Kā jau tika norādīts iepriekš, lēmumā par procedūras uzsākšanu vienīgās šaubas tika izteiktas par paredzētā atbalsta nepieciešamību, jo īpaši par tām mācību programmas daļām, kuras ir saistītas ar jauno ieguldījumu – EUCD ražošanas platformu – un ir nepieciešamas tās izmantošanai. |
| --- | --- |

(26)

Kā jau tika norādīts iepriekš, lēmumā par procedūras uzsākšanu vienīgās šaubas tika izteiktas par paredzētā atbalsta nepieciešamību, jo īpaši par tām mācību programmas daļām, kuras ir saistītas ar jauno ieguldījumu – EUCD ražošanas platformu – un ir nepieciešamas tās izmantošanai.

| (27) | Komisija norāda, ka Beļģija ir piekritusi principam, saskaņā ar kuru atbalstīt var tikai tos mācību pasākumus, ko uzņēmumi nebūtu veikuši, ja netiktu piešķirts atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Komisija norāda, ka Beļģija ir piekritusi principam, saskaņā ar kuru atbalstīt var tikai tos mācību pasākumus, ko uzņēmumi nebūtu veikuši, ja netiktu piešķirts atbalsts.

| (28) | Lai īstenotu šo principu, Beļģija atdalīja pasākumus, ko VCG būtu veicis jebkurā gadījumā, jo tie ir nepieciešami jaunās platformas izmantošanai, un pasākumus, kas attiecas uz mērķiem, “kurus nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien” (12), jo šie pasākumi pārsniedz vajadzības un VCG gūtais labums no šiem pasākumiem nav pietiekams, lai līdzsvarotu radušās izmaksas. Komisija analizēja Beļģijas sniegtos paskaidrojumus, kuru kopsavilkums izklāstīts šā lēmuma 15.–19. apsvērumā. Īsumā Beļģija apstiprina, ka lieli attiecināmie izdevumi, kas saistīti ar programmas 1. un 3. moduli, netiktu veikti, ja netiktu piešķirts atbalsts. Komisija piekrīt, ka 1. modulis acīmredzami nav saistīts ar jauno platformu. Tas nav nepieciešams, lai varētu izmantot platformu. Tā kā šie mācību pasākumiem ir drīzāk vispārējs raksturs un pastāv faktoru kopums, kas VCG atturētu no to veikšanas, Komisija uzskata, ka ir ļoti iespējams, ka 1. modulis netiktu organizēts, ja netiktu piešķirts atbalsts. Attiecībā uz 3. moduli Beļģija ir izslēgusi mācību izdevumus, kas, pamatojoties uz pagātnē konstatēto saistībā ar līdzīgiem ieguldījumiem, ir nepieciešami, lai izmantotu jauno platformu, un attiecināmos izdevumus ir noteikusi tikai mācību pasākumiem, kas pārsniedz vajadzīgo. |
| --- | --- |

(28)

Lai īstenotu šo principu, Beļģija atdalīja pasākumus, ko VCG būtu veicis jebkurā gadījumā, jo tie ir nepieciešami jaunās platformas izmantošanai, un pasākumus, kas attiecas uz mērķiem, “kurus nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien” (12), jo šie pasākumi pārsniedz vajadzības un VCG gūtais labums no šiem pasākumiem nav pietiekams, lai līdzsvarotu radušās izmaksas. Komisija analizēja Beļģijas sniegtos paskaidrojumus, kuru kopsavilkums izklāstīts šā lēmuma 15.–19. apsvērumā. Īsumā Beļģija apstiprina, ka lieli attiecināmie izdevumi, kas saistīti ar programmas 1. un 3. moduli, netiktu veikti, ja netiktu piešķirts atbalsts. Komisija piekrīt, ka 1. modulis acīmredzami nav saistīts ar jauno platformu. Tas nav nepieciešams, lai varētu izmantot platformu. Tā kā šie mācību pasākumiem ir drīzāk vispārējs raksturs un pastāv faktoru kopums, kas VCG atturētu no to veikšanas, Komisija uzskata, ka ir ļoti iespējams, ka 1. modulis netiktu organizēts, ja netiktu piešķirts atbalsts. Attiecībā uz 3. moduli Beļģija ir izslēgusi mācību izdevumus, kas, pamatojoties uz pagātnē konstatēto saistībā ar līdzīgiem ieguldījumiem, ir nepieciešami, lai izmantotu jauno platformu, un attiecināmos izdevumus ir noteikusi tikai mācību pasākumiem, kas pārsniedz vajadzīgo.

| (29) | Tādējādi Komisija uzskata, ka Beļģija ir pareizi noteikusi mācību pasākumus, kas netiktu veikti bez valsts atbalsta. Tā kā Beļģija paredz atbalstīt tikai šāda veida pasākumus un nepiešķirt atbalstu mācībām, kuras VCG būtu rīkojis jebkurā gadījumā, Komisija secina, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumā minētajam mērķim atbalsts “palielina kvalificētu darbinieku kopumu, no kura var izvēlēties citi uzņēmumi”, un ka tādejādi saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu atbalsts “veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību”. |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi Komisija uzskata, ka Beļģija ir pareizi noteikusi mācību pasākumus, kas netiktu veikti bez valsts atbalsta. Tā kā Beļģija paredz atbalstīt tikai šāda veida pasākumus un nepiešķirt atbalstu mācībām, kuras VCG būtu rīkojis jebkurā gadījumā, Komisija secina, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 68/2001 10. apsvērumā minētajam mērķim atbalsts “palielina kvalificētu darbinieku kopumu, no kura var izvēlēties citi uzņēmumi”, un ka tādejādi saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu atbalsts “veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību”.

VII.   SECINĀJUMS

| (30) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts 3 538 580,57 euro apmērā, ko Beļģija paredz piešķirt uzņēmumam Volvo Cars Gent ir saderīgs ar kopējo tirgu.

Tātad ir atļauts piešķirt atbalstu 3 538 580,57 euro apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 265, 7.11.2007., 21. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

3

(4)  Regulā (EK) Nr. 68/2001 veikts nošķīrums starp vispārējām mācībām (kas sniedz kvalifikāciju, kas lielā mērā ir izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs) un speciālajām mācībām (kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams un kas sniedz kvalifikāciju, kas galvenokārt izmantojama darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā un kas nav plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs, vai ir izmantojama tikai ierobežoti). Atbalsta atļautā intensitāte ir lielāka vispārējo mācību pasākumiem nekā speciālo mācību pasākumiem (būtībā tā ir attiecīgi 50 % un 25 %).

4

(5)  Beļģijas iestāžu 2008. gada 15. janvāra vēstule.

5

(6)  VCG nodarbināto darbinieku skaits palielinājās laikposmā no 2002. līdz 2005. gadam, pieaugot no 3 999 darbiniekiem līdz 5 299, pēc tam samazinoties līdz 4 929 darbiniekiem 2006. gadā un 4 800 darbiniekiem 2007. gadā.

6

(7)  Darbiniekus, kuri dodas prom no uzņēmuma, galvenokārt pieņem darbā šie trīs uzņēmumi, kuri atrodas attiecīgajā reģionā: Volvo Trucks, Arcelor un Eandis/Electrabel.

7

Volvo Trucks, Arcelor

Eandis/Electrabel

(8)  Nepieciešamās mācības ir noteiktas, pamatojoties uz VCG ierasto praksi, kas novērota iepriekšējos gadījumos.

8

VCG

(9)  Piemēram, robotikas mācībās vienam dalībniekam ir paredzētas 16 mācību stundas. Šis stundu skaits ir nepieciešams, lai ļautu darbiniekiem pareizi un droši izmantot robotus, nodrošinot tādu pašu efektivitātes līmeni kā šobrīd. Pateicoties Flandrijas iestāžu piešķirtajam atbalstam, VCG piekrita palielināt šo stundu skaitu līdz 24 mācību stundām. Šīs papildinātās mācības uzlabo darbinieku konkurētspēju darba tirgū.

9

VCG

(10)  Tādējādi katru reizi, kad tiek ieviesta platforma, noteikts skaits darbinieku tiek nosūtīts uz Volvo Suède, lai rūpīgi apgūtu platformas darbību, lai pēc tam šīs zināšanas nodotu citiem uzņēmuma Volvo Cars Gent darbiniekiem. Beļģija apstiprina, ka šis atbalsts ļautu VCG nosūtīt uz Zviedriju vairāk darbiniekus un nevis tikai tādu skaitu, kas nepieciešams, lai varētu izmantot EUCD platformu. Turklāt uzņēmums tur nosūtīs arī darbiniekus, kuri nekad nebija piedalījušies šāda veida mācībās, nevis tikai paredzēs šīs mācības darbiniekiem, kuriem jau ir pieredze šajā jomā.

10

Volvo Suède

Volvo Cars Gent

VCG

EUCD

(11)  Kā Beļģijas iestādes to norādījušas 2007. gada 7. jūlija vēstulē.

11

(12)  Regulas (EK) Nr. 68/2001 11. apsvērums.

12

---

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/50

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. aprīlis)

par valsts atbalstu C 23/07 (ex N 118/07), ko Apvienotā Karaliste plāno piešķirt Vauxhall Motors Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1333)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/710/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2007. gada 28. februāra vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2007. gada 6. martā, Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par iepriekš minēto atbalstu General Motors Corporation (“GM”) Vauxhall montāžas rūpnīcai, kas atrodas Ellesmere Port. Komisija ar 2007. gada 4. aprīļa vēstuli (atsauce: D/51586) lūdza sniegt papildu informāciju, un iestādes atbildēja ar 2007. gada 22. maija vēstuli. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2007. gada 28. februāra vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2007. gada 6. martā, Apvienotā Karaliste Komisijai paziņoja par iepriekš minēto atbalstu General Motors Corporation (“GM”) Vauxhall montāžas rūpnīcai, kas atrodas Ellesmere Port. Komisija ar 2007. gada 4. aprīļa vēstuli (atsauce: D/51586) lūdza sniegt papildu informāciju, un iestādes atbildēja ar 2007. gada 22. maija vēstuli.

| (2) | Ar 2007. gada 10. jūlija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti, ka ir nolēmusi attiecībā uz minēto atbalstu sākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2007. gada 10. jūlija vēstuli Komisija informēja Apvienoto Karalisti, ka ir nolēmusi attiecībā uz minēto atbalstu sākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru (“procedūras sākšanas lēmums”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru (“procedūras sākšanas lēmums”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Apvienotā Karaliste savus apsvērumus iesniedza ar 2007. gada 10. augusta vēstuli (Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā ar numuru A/36735) un 2008. gada 29. janvāra vēstuli (Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā ar numuru A/1724). Komisijas dienestu un Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvju tikšanās, piedaloties atbalsta saņēmējam, notika 2008. gada 10. janvārī. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā Karaliste savus apsvērumus iesniedza ar 2007. gada 10. augusta vēstuli (Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā ar numuru A/36735) un 2008. gada 29. janvāra vēstuli (Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā ar numuru A/1724). Komisijas dienestu un Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvju tikšanās, piedaloties atbalsta saņēmējam, notika 2008. gada 10. janvārī.

| (5) | Komisija saņēma apsvērumus no vairākām ieinteresētajām personām. Tā šos apsvērumus pārsūtīja Apvienotajai Karalistei, dodot tai iespēju atbildēt. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma apsvērumus no vairākām ieinteresētajām personām. Tā šos apsvērumus pārsūtīja Apvienotajai Karalistei, dodot tai iespēju atbildēt.

2.   SĪKS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (6) | Atbalsta saņēmējs ir Vauxhall Motors Ltd, Ellesmere Port, Apvienotā Karaliste (“Vauxhall”) – automobiļu ražošanas rūpnīca, kas ir Vauxhall Motors Ltd struktūrvienība un daļa no GM. Šis uzņēmums ražo Opel automobiļu sērijas modeļus (ko Apvienotajā Karalistē tirgo ar Vauxhall zīmolu), pašlaik – to Astra modeli, ko beigs ražot 2009. gadā. Vauxhall atrodas Anglijas Ziemeļrietumu reģionā, Češīrā, Ellesmere Port
   (3), un tajā strādā aptuveni 2 200 darbinieku. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta saņēmējs ir Vauxhall Motors Ltd, Ellesmere Port, Apvienotā Karaliste (“Vauxhall”) – automobiļu ražošanas rūpnīca, kas ir Vauxhall Motors Ltd struktūrvienība un daļa no GM. Šis uzņēmums ražo Opel automobiļu sērijas modeļus (ko Apvienotajā Karalistē tirgo ar Vauxhall zīmolu), pašlaik – to Astra modeli, ko beigs ražot 2009. gadā. Vauxhall atrodas Anglijas Ziemeļrietumu reģionā, Češīrā, Ellesmere Port
   (3), un tajā strādā aptuveni 2 200 darbinieku.

| (7) | GM2007. gada 17. aprīlī paziņoja, ka Vauxhall līdz ar citām GM Eiropas ražotnēm ir izraudzīta kā rūpnīca, kurā ražos Global Compact Vehicle – modeli, kas aizstās Astra. |
| --- | --- |

(7)

GM2007. gada 17. aprīlī paziņoja, ka Vauxhall līdz ar citām GM Eiropas ražotnēm ir izraudzīta kā rūpnīca, kurā ražos Global Compact Vehicle – modeli, kas aizstās Astra.

2.2.   Mācību programma

| (8) | Vauxhall plāno saviem darbiniekiem piedāvāt daudzpusīgu mācību programmu. Mācības paredzēts sadalīt astoņās dažādās mācību jomās, no kurām šīm sešām, pēc Apvienotās Karalistes domām, drīkst piešķirt mācību atbalstu:
  a)   mācības par ražošanas sistēmām– mācības par visiem Vauxhall ražošanas un kvalitātes sistēmu elementiem. Mērķis ir sniegt personālam labāku izpratni par autobūves procesu un tādējādi nodrošināt augstāku līmeni, samazināt defektu skaitu un uzlabot problēmu risināšanas spējas;
  b)   integrētais mācību plāns– šī mācību daļa ir saistīta ar “globālās ražošanas sistēmas” (GMS) ieviešanu. GMS ir kopēja ražošanas sistēma, kurā apkopota GM darbības paraugprakse un labākās tehnoloģijas. Izmantojot virkni mērķu (“cilvēku iesaiste”, “standartizācija”, “iestrādātā kvalitāte”, “īss pasūtījumu izpildes laiks”, “pastāvīgi uzlabojumi”), šīs mācības dos Vauxhall darbiniekiem prasmes, lai varētu labāk būvēt nākamo paaudžu automobiļus;
  c)   darba kultūras maiņa– šo mācību mērķis ir radīt darbiniekos kopēja mērķa un kolektīvas atbildības izjūtu un veidot komandas kultūru, pamatojoties uz izcilību ražošanā;
  d)   divējādu prasmju iegūšana– šo mācību mērķis ir attīstīt darbaspēka elastību, dodot iespēju darbiniekiem, kuriem ir mašīnbūves pamatprasmes, attīstīt spējas elektrotehnikā, un otrādi – darbiniekiem ar pamatprasmēm elektrotehnikā iegūt mašīnbūves prasmes;
  e)   racionāla ražošana– šā projekta mērķis ir nostiprināt personāla izpratni par racionālas ražošanas principiem un paņēmieniem un panākt, lai darbinieki pilnībā apzinās ieguvumus, ko rada šo principu un paņēmienu piemērošana Vauxhall ražošanas procesam. Būtiska loma šajās tematiskajās mācībās būs personāla pagaidu norīkošanai darbā kādā citā GM rūpnīcā ārpus Apvienotās Karalistes;
  f)   bakalaura programmu studenti– šī ir programma, kurā Vauxhall organizē 12 mēnešu kursus universitātē studējošiem jauniešiem. Dažādajās programmās (piemēram, “virsbūvju projektēšanas inženieris”, “finanšu analītiķis”, “vispārējās montāžas projektēšanas inženieris”) ir apvienotas mācības un darba pieredzes gūšana darbaudzinātāja uzraudzībā. Nevienai no pusēm pēc mācību beigām nav nekādu līgumsaistību turpināt darba attiecības. |
| --- | --- |

(8)

Vauxhall plāno saviem darbiniekiem piedāvāt daudzpusīgu mācību programmu. Mācības paredzēts sadalīt astoņās dažādās mācību jomās, no kurām šīm sešām, pēc Apvienotās Karalistes domām, drīkst piešķirt mācību atbalstu:

a)   mācības par ražošanas sistēmām– mācības par visiem Vauxhall ražošanas un kvalitātes sistēmu elementiem. Mērķis ir sniegt personālam labāku izpratni par autobūves procesu un tādējādi nodrošināt augstāku līmeni, samazināt defektu skaitu un uzlabot problēmu risināšanas spējas;

b)   integrētais mācību plāns– šī mācību daļa ir saistīta ar “globālās ražošanas sistēmas” (GMS) ieviešanu. GMS ir kopēja ražošanas sistēma, kurā apkopota GM darbības paraugprakse un labākās tehnoloģijas. Izmantojot virkni mērķu (“cilvēku iesaiste”, “standartizācija”, “iestrādātā kvalitāte”, “īss pasūtījumu izpildes laiks”, “pastāvīgi uzlabojumi”), šīs mācības dos Vauxhall darbiniekiem prasmes, lai varētu labāk būvēt nākamo paaudžu automobiļus;

c)   darba kultūras maiņa– šo mācību mērķis ir radīt darbiniekos kopēja mērķa un kolektīvas atbildības izjūtu un veidot komandas kultūru, pamatojoties uz izcilību ražošanā;

d)   divējādu prasmju iegūšana– šo mācību mērķis ir attīstīt darbaspēka elastību, dodot iespēju darbiniekiem, kuriem ir mašīnbūves pamatprasmes, attīstīt spējas elektrotehnikā, un otrādi – darbiniekiem ar pamatprasmēm elektrotehnikā iegūt mašīnbūves prasmes;

e)   racionāla ražošana– šā projekta mērķis ir nostiprināt personāla izpratni par racionālas ražošanas principiem un paņēmieniem un panākt, lai darbinieki pilnībā apzinās ieguvumus, ko rada šo principu un paņēmienu piemērošana Vauxhall ražošanas procesam. Būtiska loma šajās tematiskajās mācībās būs personāla pagaidu norīkošanai darbā kādā citā GM rūpnīcā ārpus Apvienotās Karalistes;

f)   bakalaura programmu studenti– šī ir programma, kurā Vauxhall organizē 12 mēnešu kursus universitātē studējošiem jauniešiem. Dažādajās programmās (piemēram, “virsbūvju projektēšanas inženieris”, “finanšu analītiķis”, “vispārējās montāžas projektēšanas inženieris”) ir apvienotas mācības un darba pieredzes gūšana darbaudzinātāja uzraudzībā. Nevienai no pusēm pēc mācību beigām nav nekādu līgumsaistību turpināt darba attiecības.

| (9) | Papildus šīm sešām mācību jomām, kurām plānots piešķirt paziņoto valsts atbalstu, vēl ir mācību jomas “mācekļi” (proti, mācekļu shēma jauniešiem), “modeļu nomaiņa” (mācības, kas vajadzīgas, lai pielāgotos Global Compact Vehicle ražošanai) un ar “mācību un veikuma novērtējumu” saistītās darbības. Bez tam Vauxhall organizē “parastās mācības”, lai attīstītu rūpnīcas parastajai darbībai vajadzīgās prasmes. |
| --- | --- |

(9)

Papildus šīm sešām mācību jomām, kurām plānots piešķirt paziņoto valsts atbalstu, vēl ir mācību jomas “mācekļi” (proti, mācekļu shēma jauniešiem), “modeļu nomaiņa” (mācības, kas vajadzīgas, lai pielāgotos Global Compact Vehicle ražošanai) un ar “mācību un veikuma novērtējumu” saistītās darbības. Bez tam Vauxhall organizē “parastās mācības”, lai attīstītu rūpnīcas parastajai darbībai vajadzīgās prasmes.

| (10) | Saskaņā ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju mācības, kurām plānots piešķirt atbalstu, pārsvarā ir vispārējās mācības ar atsevišķiem speciālo mācību elementiem (4). Mācību plānu paredzēts īstenot sešu gadu laikā (2007.–2012. gads, ieskaitot), un tas attieksies uz visiem Vauxhall darbiniekiem. Apvienotā Karaliste Komisijai ir apliecinājusi, ka atbalsts tiks piešķirts tikai tad, kad Komisija to būs apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju mācības, kurām plānots piešķirt atbalstu, pārsvarā ir vispārējās mācības ar atsevišķiem speciālo mācību elementiem (4). Mācību plānu paredzēts īstenot sešu gadu laikā (2007.–2012. gads, ieskaitot), un tas attieksies uz visiem Vauxhall darbiniekiem. Apvienotā Karaliste Komisijai ir apliecinājusi, ka atbalsts tiks piešķirts tikai tad, kad Komisija to būs apstiprinājusi.

2.3.   Atbalsts

| (11) | Atbalstu plānots piešķirt kā tiešo dotāciju GBP 8 784 767 apmērā, šo summu mācību programmas darbības laikā izmaksājot sešos ikgadējos maksājumos. Atbalstu paredzēts īstenot kā individuālu atbalstu, ko piešķir Ziemeļrietumu reģiona attīstības aģentūra (North West Regional Development Agency, Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB). |
| --- | --- |

(11)

Atbalstu plānots piešķirt kā tiešo dotāciju GBP 8 784 767 apmērā, šo summu mācību programmas darbības laikā izmaksājot sešos ikgadējos maksājumos. Atbalstu paredzēts īstenot kā individuālu atbalstu, ko piešķir Ziemeļrietumu reģiona attīstības aģentūra (North West Regional Development Agency, Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB).

| (12) | Saskaņā ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju mācību attiecināmās izmaksas un atbalsta veidi sadalāmi, kā parādīts šajā tabulā (Apvienotā Karaliste uzskata, ka mācību jomu “mācekļi”, “modeļu nomaiņa” un “parastās mācības” izmaksas nevar segt no mācību atbalsta) (5):











  Projekti | Vispārējās mācības – attiecināmās izmaksas, GBP | Speciālās mācības – attiecināmās izmaksas, GBP | Algu kompensācija, GBP | Kopējās attiecināmās izmaksas, GBP | Atbalsts, GBP | Intensitāte, % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mācības par ražošanas sistēmām | (6) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Integrētais mācību plāns | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Darba kultūras maiņa | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Divējādu prasmju iegūšana | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Racionāla ražošana | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Bakalaura programmu studenti | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kopā | 9 870 316 | 499 367 | 6 248 338 | 16 618 021 | 8 784 767 | 52,86 |
| Mācekļi | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Modeļu nomaiņa | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(12)

Saskaņā ar Apvienotās Karalistes sniegto informāciju mācību attiecināmās izmaksas un atbalsta veidi sadalāmi, kā parādīts šajā tabulā (Apvienotā Karaliste uzskata, ka mācību jomu “mācekļi”, “modeļu nomaiņa” un “parastās mācības” izmaksas nevar segt no mācību atbalsta) (5):

Projekti

Vispārējās mācības – attiecināmās izmaksas, GBP

Speciālās mācības – attiecināmās izmaksas, GBP

Algu kompensācija, GBP

Kopējās attiecināmās izmaksas, GBP

Atbalsts, GBP

Intensitāte, %

Mācības par ražošanas sistēmām

(6)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Integrētais mācību plāns

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Darba kultūras maiņa

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Divējādu prasmju iegūšana

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Racionāla ražošana

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Bakalaura programmu studenti

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kopā

9 870 316

499 367

6 248 338

16 618 021

8 784 767

52,86

Mācekļi

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Modeļu nomaiņa

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (13) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka atbalsta summas ir saskaņā ar lieliem uzņēmumiem noteikto atbalsta intensitāti atbilstoši Mācību atbalsta regulas 4. pantam, t. i., 50 % vispārējām mācībām un 25 % speciālajām mācībām, papildus pieskaitot 3,7 procentpunktus par mācībām neizdevīgiem darbiniekiem atbilstoši definīcijai minētās regulas 2. panta g) apakšpunktā (7). |
| --- | --- |

(13)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka atbalsta summas ir saskaņā ar lieliem uzņēmumiem noteikto atbalsta intensitāti atbilstoši Mācību atbalsta regulas 4. pantam, t. i., 50 % vispārējām mācībām un 25 % speciālajām mācībām, papildus pieskaitot 3,7 procentpunktus par mācībām neizdevīgiem darbiniekiem atbilstoši definīcijai minētās regulas 2. panta g) apakšpunktā (7).

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (14) | Procedūras sākšanas lēmumā bija paustas šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā 3.1. un 3.2. iedaļā izklāstītos iemeslus. |
| --- | --- |

(14)

Procedūras sākšanas lēmumā bija paustas šaubas par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā 3.1. un 3.2. iedaļā izklāstītos iemeslus.

3.1.   Atbalsta stimulējošā iedarbība

| (15) | Sīkāk 7. iedaļā “Novērtējums” izklāstīto iemeslu dēļ atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu tikai tad, ja šis atbalsts finansējamām mācībām rada nepieciešamo stimulu, bez kura mācības nenotiktu. Mācību atbalstu nevar piešķirt tādām mācībām, kuras saistītas ar uzņēmuma parasto darbību un kuru organizēšanai pietiekamu stimulu vajadzētu dot pašiem tirgus spēkiem. |
| --- | --- |

(15)

Sīkāk 7. iedaļā “Novērtējums” izklāstīto iemeslu dēļ atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu tikai tad, ja šis atbalsts finansējamām mācībām rada nepieciešamo stimulu, bez kura mācības nenotiktu. Mācību atbalstu nevar piešķirt tādām mācībām, kuras saistītas ar uzņēmuma parasto darbību un kuru organizēšanai pietiekamu stimulu vajadzētu dot pašiem tirgus spēkiem.

| (16) | Procedūras sākšanas lēmumā atbalsta stimulējošā iedarbība tika apšaubīta attiecībā uz šādām mācību jomām: mācības par ražošanas sistēmām, integrētais mācību plāns un bakalaura programmu studenti. Šo šaubu iemesli ir sīkāk izklāstīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

(16)

Procedūras sākšanas lēmumā atbalsta stimulējošā iedarbība tika apšaubīta attiecībā uz šādām mācību jomām: mācības par ražošanas sistēmām, integrētais mācību plāns un bakalaura programmu studenti. Šo šaubu iemesli ir sīkāk izklāstīti 7. iedaļā.

3.2.   Vispārējo un speciālo mācību nodalījums

| (17) | Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz dažādajām Vauxhall mācību programmas daļām ir norādījušas, vai tās šīs mācības uzskata par vispārējām vai speciālām mācībām, un attiecīgi – kāda atbalsta intensitāte būtu jāpiemēro saskaņā ar Mācību atbalsta regulas 4. pantu. Tomēr procedūras sākšanās lēmumā tika apšaubīta Apvienotās Karalistes veiktā klasifikācija attiecībā uz šādām mācību jomām: mācības par ražošanas sistēmām, integrētais mācību plāns, darba kultūras maiņa un racionāla ražošana. Šo šaubu iemesli ir sīkāk izklāstīti 7. iedaļā. |
| --- | --- |

(17)

Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz dažādajām Vauxhall mācību programmas daļām ir norādījušas, vai tās šīs mācības uzskata par vispārējām vai speciālām mācībām, un attiecīgi – kāda atbalsta intensitāte būtu jāpiemēro saskaņā ar Mācību atbalsta regulas 4. pantu. Tomēr procedūras sākšanās lēmumā tika apšaubīta Apvienotās Karalistes veiktā klasifikācija attiecībā uz šādām mācību jomām: mācības par ražošanas sistēmām, integrētais mācību plāns, darba kultūras maiņa un racionāla ražošana. Šo šaubu iemesli ir sīkāk izklāstīti 7. iedaļā.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (18) | Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām, kuras uzskaitītas pielikumā. Apsvērumi lielā mērā bija līdzīgi un koncentrēti uz vispārīgiem aspektiem, nepievēršoties atbalsta konkrētajām iezīmēm. No Vauxhall konkurentiem apsvērumi netika saņemti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām, kuras uzskaitītas pielikumā. Apsvērumi lielā mērā bija līdzīgi un koncentrēti uz vispārīgiem aspektiem, nepievēršoties atbalsta konkrētajām iezīmēm. No Vauxhall konkurentiem apsvērumi netika saņemti.

| (19) | Turpmāk sniegts ieinteresēto personu apsvērumu kopsavilkums:






  a) | vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka Vauxhall atrodas zonā, kurā ir jūtams prasmīgu darbinieku trūkums un bezdarbs pastāvīgi pārsniedz vidējo līmeni. Tās uzskata, ka plānotā mācību programma būtu vērtīgs ieguldījums šajā reģionā kopumā; |
| --- | --- | --- |

(19)

Turpmāk sniegts ieinteresēto personu apsvērumu kopsavilkums:

a)

vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka Vauxhall atrodas zonā, kurā ir jūtams prasmīgu darbinieku trūkums un bezdarbs pastāvīgi pārsniedz vidējo līmeni. Tās uzskata, ka plānotā mācību programma būtu vērtīgs ieguldījums šajā reģionā kopumā;

| b) | ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka šīs mācības nodrošinās prasmes, kas plaši izmantojamas autobūves nozarē vai pat plašāk – ražošanas nozarēs vispār. Tādējādi mācībās tiks iegūtas plaši izmantojamas prasmes, un tāpēc to vairums būtu atzīstams par vispārējām mācībām. Prasmju plašā izmantojamība nozīmē, ka no Vauxhall mācībām iegūs viss reģions; |
| --- | --- |

b)

ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka šīs mācības nodrošinās prasmes, kas plaši izmantojamas autobūves nozarē vai pat plašāk – ražošanas nozarēs vispār. Tādējādi mācībās tiks iegūtas plaši izmantojamas prasmes, un tāpēc to vairums būtu atzīstams par vispārējām mācībām. Prasmju plašā izmantojamība nozīmē, ka no Vauxhall mācībām iegūs viss reģions;

| c) | visas ieinteresētās personas uzskata, ka atbalsts pēc būtības ir saderīgs ar kopējo tirgu, un aicina Komisiju ieņemt pozitīvu nostāju attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

c)

visas ieinteresētās personas uzskata, ka atbalsts pēc būtības ir saderīgs ar kopējo tirgu, un aicina Komisiju ieņemt pozitīvu nostāju attiecībā uz šo atbalstu.

5.   APVIENOTĀS KARALISTES APSVĒRUMI

5.1.   Stimulējošā ietekme

| (20) | Attiecībā uz stimulējošo ietekmi Apvienotā Karaliste apgalvoja, ka prasmes, kas vajadzīgas ražošanas nodrošināšanai un kas tādējādi tiktu mācītas arī atbalsta nesniegšanas gadījumā, nodrošina personāla parastajās mācībās, kurām papildus automobiļu modeļu maiņas gadījumā tiek piedāvātas papildu mācības. Apvienotā Karaliste norādīja, ka parasto mācību gada izdevumi, atskaitot ārkārtas izdevumus modeļu maiņas mācībām, laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam bijuši stabili, vidēji GBP (...) gadā (8). |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz stimulējošo ietekmi Apvienotā Karaliste apgalvoja, ka prasmes, kas vajadzīgas ražošanas nodrošināšanai un kas tādējādi tiktu mācītas arī atbalsta nesniegšanas gadījumā, nodrošina personāla parastajās mācībās, kurām papildus automobiļu modeļu maiņas gadījumā tiek piedāvātas papildu mācības. Apvienotā Karaliste norādīja, ka parasto mācību gada izdevumi, atskaitot ārkārtas izdevumus modeļu maiņas mācībām, laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam bijuši stabili, vidēji GBP (...) gadā (8).

| (21) | Turpretī 8. apsvērumā minētā mācību programma ir paredzēta, lai darbiniekiem iemācītu tādas prasmes, kuras ievērojami pārsniedz konkurētspējas uzturēšanai vajadzīgās un kuras tādējādi neattaisnotu tikai tirgus spēki vien. Mācību programma atšķiras no Vauxhall parasto mācību programmas un speciālajām mācībām, kuras tiks piedāvātas saistībā ar lēmumu Vauxhall rūpnīcā ražot jauno Global Compact Vehicle. Tādējādi no atbalsta netiks vienkārši subsidētas pamatdarbībai vajadzīgās mācības, bet tiks radīts papildu mācībām nepieciešamais stimuls. |
| --- | --- |

(21)

Turpretī 8. apsvērumā minētā mācību programma ir paredzēta, lai darbiniekiem iemācītu tādas prasmes, kuras ievērojami pārsniedz konkurētspējas uzturēšanai vajadzīgās un kuras tādējādi neattaisnotu tikai tirgus spēki vien. Mācību programma atšķiras no Vauxhall parasto mācību programmas un speciālajām mācībām, kuras tiks piedāvātas saistībā ar lēmumu Vauxhall rūpnīcā ražot jauno Global Compact Vehicle. Tādējādi no atbalsta netiks vienkārši subsidētas pamatdarbībai vajadzīgās mācības, bet tiks radīts papildu mācībām nepieciešamais stimuls.

| (22) | Turpmāk konkrētāk aplūkotas procedūras sākšanas lēmumā minētās mācību programmas jomas. |
| --- | --- |

(22)

Turpmāk konkrētāk aplūkotas procedūras sākšanas lēmumā minētās mācību programmas jomas.

| (23) | Mācības par ražošanas sistēmām. Apvienotā Karaliste paskaidroja, ka Vauxhall nodrošina ikgadējas parastās mācības, kurās personālam katra uzdevuma veikšanai tiek iemācītas stingri standartizētas metodes. Šīs mācības drīzāk balstās uz iekalšanu nekā dziļāku procesa izpratni. Šīs parastās mācības nodrošina rūpnīcas parastajai darbībai vajadzīgās prasmes un tiks turpinātas līdztekus konkrētajai mācību programmai. Savukārt konkrētā mācību programma papildina parastās mācības, un tās mērķis ir iemācīt darbaspēkam tādas prasmes, kas pārsniedz rūpnīcas darbībai vajadzīgās prasmes un to, ko liktu nodrošināt tikai tirgus spēki vien. Apvienotā Karaliste arī iesniedza sīkākas ziņas par saturu gan attiecībā uz parasto mācību programmu, gan plānotajām mācībām par ražošanas sistēmām (9). |
| --- | --- |

(23)

Mācības par ražošanas sistēmām. Apvienotā Karaliste paskaidroja, ka Vauxhall nodrošina ikgadējas parastās mācības, kurās personālam katra uzdevuma veikšanai tiek iemācītas stingri standartizētas metodes. Šīs mācības drīzāk balstās uz iekalšanu nekā dziļāku procesa izpratni. Šīs parastās mācības nodrošina rūpnīcas parastajai darbībai vajadzīgās prasmes un tiks turpinātas līdztekus konkrētajai mācību programmai. Savukārt konkrētā mācību programma papildina parastās mācības, un tās mērķis ir iemācīt darbaspēkam tādas prasmes, kas pārsniedz rūpnīcas darbībai vajadzīgās prasmes un to, ko liktu nodrošināt tikai tirgus spēki vien. Apvienotā Karaliste arī iesniedza sīkākas ziņas par saturu gan attiecībā uz parasto mācību programmu, gan plānotajām mācībām par ražošanas sistēmām (9).

| (24) | Integrētais mācību plāns. GMS mācības jau ir tikušas organizētas iepriekš, un Vauxhall vienmēr ir atbildis GM grupas iekšējām prasībām par atbilstību GMS
   (10). Vauxhall vajadzētu spēt arī turpmāk atbilst šiem standartiem, iztiekot ar parastajām obligātajām mācībām. Integrētā mācību programma pārsniedz ražošanas vajadzības un GM grupas standartu izpildei nepieciešamo. Mērķis ir piedāvāt darbiniekiem mācības, kas pārsniedz noteikto amata funkciju izpildei vajadzīgo, un veicināt darbiniekos dziļāku izpratni par ražošanas procesa pamatprincipiem. Ņemot vērā ievērojamās izmaksas, šādas nebūtiskas mācības netiktu piedāvātas no Vauxhall parasto mācību budžeta. |
| --- | --- |

(24)

Integrētais mācību plāns. GMS mācības jau ir tikušas organizētas iepriekš, un Vauxhall vienmēr ir atbildis GM grupas iekšējām prasībām par atbilstību GMS
   (10). Vauxhall vajadzētu spēt arī turpmāk atbilst šiem standartiem, iztiekot ar parastajām obligātajām mācībām. Integrētā mācību programma pārsniedz ražošanas vajadzības un GM grupas standartu izpildei nepieciešamo. Mērķis ir piedāvāt darbiniekiem mācības, kas pārsniedz noteikto amata funkciju izpildei vajadzīgo, un veicināt darbiniekos dziļāku izpratni par ražošanas procesa pamatprincipiem. Ņemot vērā ievērojamās izmaksas, šādas nebūtiskas mācības netiktu piedāvātas no Vauxhall parasto mācību budžeta.

| (25) | Bakalaura programmu studenti. Lai gan šīs mācības iepriekš ir tikušas piedāvātas bez atbalsta, to ieguvumus ir spēcīgi ierobežojis tas, ka Vauxhall pēdējos gados nav spējis pieņemt darbā nevienu no bakalaura studijas beigušajiem studentiem. Tādējādi, ja atbalsts netiks piešķirts, mācības bakalaura programmu studentiem, visdrīzāk, tiks pārtrauktas, ņemot vērā, ka tās prasa, lai pastāvīgie darbinieki pavadītu ievērojamu laiku, apmācot studentus. |
| --- | --- |

(25)

Bakalaura programmu studenti. Lai gan šīs mācības iepriekš ir tikušas piedāvātas bez atbalsta, to ieguvumus ir spēcīgi ierobežojis tas, ka Vauxhall pēdējos gados nav spējis pieņemt darbā nevienu no bakalaura studijas beigušajiem studentiem. Tādējādi, ja atbalsts netiks piešķirts, mācības bakalaura programmu studentiem, visdrīzāk, tiks pārtrauktas, ņemot vērā, ka tās prasa, lai pastāvīgie darbinieki pavadītu ievērojamu laiku, apmācot studentus.

5.2.   Vispārējo un speciālo mācību nošķīrums

| (26) | Atbildot uz procedūras sākšanas lēmumu, Apvienotā Karaliste izteica turpmāk izklāstītos apsvērumus par vispārējo un speciālo mācību nošķiršanu attiecīgajās mācību jomās. |
| --- | --- |

(26)

Atbildot uz procedūras sākšanas lēmumu, Apvienotā Karaliste izteica turpmāk izklāstītos apsvērumus par vispārējo un speciālo mācību nošķiršanu attiecīgajās mācību jomās.

| (27) | Mācības par ražošanas sistēmām. Šajās mācībās gūtās prasmes ir plaši izmantojamas autobūves nozarē vai racionālas ražošanas nozarēs vispār. Visas šīs mācības nodrošina ārēji pasniedzēji, un tās parasti ir par trešo pušu iekārtām (proti, mehānismiem, ar kuriem nestrādā tikai Vauxhall, bet kas tiek plaši izmantoti dažādās nozarēs (11). Apvienotā Karaliste sniedza detalizētus šo mācību satura piemērus, lai tādējādi ilustrētu, ka tās tiešām ir plaši izmantojamas. |
| --- | --- |

(27)

Mācības par ražošanas sistēmām. Šajās mācībās gūtās prasmes ir plaši izmantojamas autobūves nozarē vai racionālas ražošanas nozarēs vispār. Visas šīs mācības nodrošina ārēji pasniedzēji, un tās parasti ir par trešo pušu iekārtām (proti, mehānismiem, ar kuriem nestrādā tikai Vauxhall, bet kas tiek plaši izmantoti dažādās nozarēs (11). Apvienotā Karaliste sniedza detalizētus šo mācību satura piemērus, lai tādējādi ilustrētu, ka tās tiešām ir plaši izmantojamas.

| (28) | Integrētais mācību plāns. GMS nav patentēts ražošanas process, bet vienkārši GM iekšējais apzīmējums (kas tiek izmantots, lai darbinieki to uztvertu kā ražotnes īpašo kursu savstarpēji saistītu kopumu) vispārēju ražošanas metožu kopumam, kas pamatojas uz Japānas rūpnieku izgudrotajiem paņēmieniem un ko šobrīd plaši izmanto visā autobūves nozarē un citās nozarēs. Lai gan kursi ir cieši saistīti ar ražošanas procesa praktiskajiem aspektiem, tas ir tāpēc, ka mācības nepieciešams sniegt kontekstā, lai darbiniekiem iemācītu vispārīgās pamatprasmes. |
| --- | --- |

(28)

Integrētais mācību plāns. GMS nav patentēts ražošanas process, bet vienkārši GM iekšējais apzīmējums (kas tiek izmantots, lai darbinieki to uztvertu kā ražotnes īpašo kursu savstarpēji saistītu kopumu) vispārēju ražošanas metožu kopumam, kas pamatojas uz Japānas rūpnieku izgudrotajiem paņēmieniem un ko šobrīd plaši izmanto visā autobūves nozarē un citās nozarēs. Lai gan kursi ir cieši saistīti ar ražošanas procesa praktiskajiem aspektiem, tas ir tāpēc, ka mācības nepieciešams sniegt kontekstā, lai darbiniekiem iemācītu vispārīgās pamatprasmes.

| (29) | Darba kultūras maiņa. Šīs mācības nav vērstas uz Vauxhall uzņēmuma kultūru, bet uz to, lai sniegtu vispārīgu ieskatu uzvedības aspektos, cenšoties mainīt attieksmi. Visas šīs mācības izstrādās un pasniegs ārēji konsultanti, izmantojot vispārējas mācību programmas. |
| --- | --- |

(29)

Darba kultūras maiņa. Šīs mācības nav vērstas uz Vauxhall uzņēmuma kultūru, bet uz to, lai sniegtu vispārīgu ieskatu uzvedības aspektos, cenšoties mainīt attieksmi. Visas šīs mācības izstrādās un pasniegs ārēji konsultanti, izmantojot vispārējas mācību programmas.

| (30) | Racionāla ražošana. Šo mācību mērķis ir iepazīstināt darbiniekus ar vispārīgajiem racionālas ražošanas principiem, kas ir pamatā prasmēm, kuras māca citās mācību programmas daļās. Šīs ir teorētiskas mācības, kuras pilnībā atšķiras no personāla ikdienas darba ražošanas procesā, un tās neattieksies ne uz būves, ne ražošanas procesu. Doma ir tāda, ka darbinieki neatrodas parastajā darba vidē, bet viņus apmāca simulētā darba vidē (12) vai viņiem liek novērot, kā racionālas ražošanas principi tiek piemēroti citās “etalonrūpnīcās”. |
| --- | --- |

(30)

Racionāla ražošana. Šo mācību mērķis ir iepazīstināt darbiniekus ar vispārīgajiem racionālas ražošanas principiem, kas ir pamatā prasmēm, kuras māca citās mācību programmas daļās. Šīs ir teorētiskas mācības, kuras pilnībā atšķiras no personāla ikdienas darba ražošanas procesā, un tās neattieksies ne uz būves, ne ražošanas procesu. Doma ir tāda, ka darbinieki neatrodas parastajā darba vidē, bet viņus apmāca simulētā darba vidē (12) vai viņiem liek novērot, kā racionālas ražošanas principi tiek piemēroti citās “etalonrūpnīcās”.

6.   APVIENOTĀS KARALISTES KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM

| (31) | Ieinteresēto personu apsvērumi tika nosūtīti Apvienotajai Karalistei, un tā par tiem neizteica nekādus komentārus. |
| --- | --- |

(31)

Ieinteresēto personu apsvērumi tika nosūtīti Apvienotajai Karalistei, un tā par tiem neizteica nekādus komentārus.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Valsts atbalsta esība

| (32) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs “nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”, ja vien šis atbalsts nav attaisnojams saskaņā ar Līguma 87. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs “nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”, ja vien šis atbalsts nav attaisnojams saskaņā ar Līguma 87. panta 2. vai 3. punktu.

| (33) | Paziņotais atbalsts ir jāuzskata par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Finansējums tiktu piešķirts kā dotācija no Ziemeļrietumu reģiona kopbudžeta, un līdz ar to atbalsts tiktu finansēts no valsts līdzekļiem. Atbalsts ir selektīvs, jo attiecas tikai uz Vauxhall. Tas draud radīt konkurences izkropļojumus kopējā tirgū, jo, sedzot ievērojamu daļu mācību izmaksu, šis pasākums Vauxhall radītu priekšrocības salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kas atbalstu nesaņem. Visbeidzot, mehānisko transportlīdzekļu tirgum ir raksturīga plaša tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(33)

Paziņotais atbalsts ir jāuzskata par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Finansējums tiktu piešķirts kā dotācija no Ziemeļrietumu reģiona kopbudžeta, un līdz ar to atbalsts tiktu finansēts no valsts līdzekļiem. Atbalsts ir selektīvs, jo attiecas tikai uz Vauxhall. Tas draud radīt konkurences izkropļojumus kopējā tirgū, jo, sedzot ievērojamu daļu mācību izmaksu, šis pasākums Vauxhall radītu priekšrocības salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, kas atbalstu nesaņem. Visbeidzot, mehānisko transportlīdzekļu tirgum ir raksturīga plaša tirdzniecība starp dalībvalstīm.

7.2.   Novērtējuma juridiskais pamats

| (34) | Paziņojot par šo atbalstu, Apvienotā Karaliste to kvalificēja kā individuāla atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Mācību atbalsta regulas 5. pantu, kas nosaka, ka tad, ja vienam uzņēmumam piešķirtā atbalsta summa vienam mācību projektam pārsniedz 1 miljonu euro, šis atbalsts nav atbrīvots no paziņošanas prasības. Ir zināms, ka atbalsta summa ir GBP 8 784 767, kas pārsniedz 1 miljonu euro, un tā tiktu samaksāta vienam uzņēmumam, turklāt mācību projekts ir viens atsevišķs projekts. Līdz ar to šim atbalstam ir piemērojama paziņošanas prasība, un Apvienotā Karaliste to ir ievērojusi. |
| --- | --- |

(34)

Paziņojot par šo atbalstu, Apvienotā Karaliste to kvalificēja kā individuāla atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Mācību atbalsta regulas 5. pantu, kas nosaka, ka tad, ja vienam uzņēmumam piešķirtā atbalsta summa vienam mācību projektam pārsniedz 1 miljonu euro, šis atbalsts nav atbrīvots no paziņošanas prasības. Ir zināms, ka atbalsta summa ir GBP 8 784 767, kas pārsniedz 1 miljonu euro, un tā tiktu samaksāta vienam uzņēmumam, turklāt mācību projekts ir viens atsevišķs projekts. Līdz ar to šim atbalstam ir piemērojama paziņošanas prasība, un Apvienotā Karaliste to ir ievērojusi.

| (35) | Novērtējot individuālu mācību atbalstu, kuram nevar piemērot Mācību atbalsta regulas 3. pantā noteikto atbrīvojumu, un ievērojot iepriekšējos lēmumus (13), atbalsts jāvērtē atsevišķi, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr šajā konkrētajā novērtējumā pēc analoģijas izmantoti Mācību atbalsta regulas noteikumi, jo īpaši tās 4. pantā noteiktie atbrīvojuma piemērošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(35)

Novērtējot individuālu mācību atbalstu, kuram nevar piemērot Mācību atbalsta regulas 3. pantā noteikto atbrīvojumu, un ievērojot iepriekšējos lēmumus (13), atbalsts jāvērtē atsevišķi, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tomēr šajā konkrētajā novērtējumā pēc analoģijas izmantoti Mācību atbalsta regulas noteikumi, jo īpaši tās 4. pantā noteiktie atbrīvojuma piemērošanas nosacījumi.

7.3.   Saderība ar kopējo tirgu

7.3.1.   Stimulējošā ietekme

| (36) | Kā minēts procedūras sākšanas lēmumā un ievērojot Komisijas iedibināto praksi, jānovērtē, vai konkrēto mācību rīkošanai atbalsts ir nepieciešams. Atbalsta nepieciešamība ir vispārīgs nosacījums valsts atbalsta saderībai ar kopējo tirgu (14). Ja atbalsts netiek izmantots papildu mācībām, tad nevar tikt atzīts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē vai ka ar to tiek labotas tirgus nepilnības, kuru dēļ uzņēmumi pārāk maz iegulda mācībās, kā minēts Mācību atbalsta regulas 10. apsvērumā. |
| --- | --- |

(36)

Kā minēts procedūras sākšanas lēmumā un ievērojot Komisijas iedibināto praksi, jānovērtē, vai konkrēto mācību rīkošanai atbalsts ir nepieciešams. Atbalsta nepieciešamība ir vispārīgs nosacījums valsts atbalsta saderībai ar kopējo tirgu (14). Ja atbalsts netiek izmantots papildu mācībām, tad nevar tikt atzīts, ka tas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē vai ka ar to tiek labotas tirgus nepilnības, kuru dēļ uzņēmumi pārāk maz iegulda mācībās, kā minēts Mācību atbalsta regulas 10. apsvērumā.

| (37) | Komisija konstatē, ka mācības, kas vajadzīgas, lai ieviestu jauno Global Compact Vehicle modeli, kā arī parastās mācības nav iekļautas pie izdevumiem, kuri paziņojumā norādīti kā attaisnotie mācību atbalsta izdevumi. |
| --- | --- |

(37)

Komisija konstatē, ka mācības, kas vajadzīgas, lai ieviestu jauno Global Compact Vehicle modeli, kā arī parastās mācības nav iekļautas pie izdevumiem, kuri paziņojumā norādīti kā attaisnotie mācību atbalsta izdevumi.

| (38) | Ņemot vērā oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā iesniegtos Apvienotās Karalistes paskaidrojumus, Komisija attiecībā uz katru no mācību programmas daļām ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā iesniegtos Apvienotās Karalistes paskaidrojumus, Komisija attiecībā uz katru no mācību programmas daļām ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus.

7.3.1.1.   Mācības par ražošanas sistēmām

| (39) | Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda viedokli, ka šīs mācības, šķiet, ir vajadzīgas Vauxhall parastās darbības nodrošināšanai, un tādējādi Vauxhall vajadzētu būt pietiekamam stimulam šīs mācības rīkot arī atbalsta nesniegšanas gadījumā. Līdz ar to Komisija apšaubīja to, ka Vauxhall nepieciešams atbalsts, lai rīkotu mācības par ražošanas sistēmām. |
| --- | --- |

(39)

Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda viedokli, ka šīs mācības, šķiet, ir vajadzīgas Vauxhall parastās darbības nodrošināšanai, un tādējādi Vauxhall vajadzētu būt pietiekamam stimulam šīs mācības rīkot arī atbalsta nesniegšanas gadījumā. Līdz ar to Komisija apšaubīja to, ka Vauxhall nepieciešams atbalsts, lai rīkotu mācības par ražošanas sistēmām.

| (40) | Atsaucoties uz procedūras sākšanas lēmumu, Apvienotā Karaliste iesniedza argumentētus apsvērumus, kas pierāda, ka tās mācības, kas vajadzīgas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, sniedz ikgadējo parasto mācību ietvaros. Lai gan mācības par ražošanas sistēmām arī skar ražošanas prasmes, šīs mācības padziļina parastajās mācībās apgūtās zināšanas un attiecas arī uz tādām personāla kategorijām, kuras parastajās mācībās nepiedalās. Kā minēts 20. apsvērumā, jānorāda, ka ikgadējo parasto mācību budžets laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam ir bijis stabils, kas liecina par to, ka ierastais parasto mācību apjoms ir pietiekams, lai apmierinātu Vauxhall parastās darbības vajadzības. Tādējādi mācības, ko plānots rīkot kā mācības par ražošanas sistēmām, pārsniedz to, kas Vauxhall būtu jānodrošina jebkurā gadījumā bez jebkāda atbalsta. |
| --- | --- |

(40)

Atsaucoties uz procedūras sākšanas lēmumu, Apvienotā Karaliste iesniedza argumentētus apsvērumus, kas pierāda, ka tās mācības, kas vajadzīgas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, sniedz ikgadējo parasto mācību ietvaros. Lai gan mācības par ražošanas sistēmām arī skar ražošanas prasmes, šīs mācības padziļina parastajās mācībās apgūtās zināšanas un attiecas arī uz tādām personāla kategorijām, kuras parastajās mācībās nepiedalās. Kā minēts 20. apsvērumā, jānorāda, ka ikgadējo parasto mācību budžets laikposmā no 2002. gada līdz 2007. gadam ir bijis stabils, kas liecina par to, ka ierastais parasto mācību apjoms ir pietiekams, lai apmierinātu Vauxhall parastās darbības vajadzības. Tādējādi mācības, ko plānots rīkot kā mācības par ražošanas sistēmām, pārsniedz to, kas Vauxhall būtu jānodrošina jebkurā gadījumā bez jebkāda atbalsta.

| (41) | Līdz ar to jākonstatē, ka konkrētais atbalsts radīs stimulu šai mācību jomai. |
| --- | --- |

(41)

Līdz ar to jākonstatē, ka konkrētais atbalsts radīs stimulu šai mācību jomai.

7.3.1.2.   Integrētais mācību plāns

| (42) | Procedūras sākšanās lēmumā paustais sākotnējais viedoklis bija tāds, ka mācības par GMS ir būtiski svarīgas Vauxhall parastās darbības nodrošināšanai un līdz ar to tās, visdrīzāk, tiktu rīkotas arī atbalsta nesniegšanas gadījumā. Līdz ar to Komisija apšaubīja to, ka Vauxhall nepieciešams atbalsts, lai īstenotu integrēto mācību plānu. Šīs šaubas pastiprināja fakts, ka, lai atbilstu GM grupas iekšējiem standartiem, Vauxhall 2008. gadā būs jāpanāk augstāks atbilstības līmenis (proti, (...) pretēji (...), ko Vauxhall sasniedza 2007. gadā), un tas Vauxhall varētu radīt stimulu vismaz daļu mācību organizēt arī bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(42)

Procedūras sākšanās lēmumā paustais sākotnējais viedoklis bija tāds, ka mācības par GMS ir būtiski svarīgas Vauxhall parastās darbības nodrošināšanai un līdz ar to tās, visdrīzāk, tiktu rīkotas arī atbalsta nesniegšanas gadījumā. Līdz ar to Komisija apšaubīja to, ka Vauxhall nepieciešams atbalsts, lai īstenotu integrēto mācību plānu. Šīs šaubas pastiprināja fakts, ka, lai atbilstu GM grupas iekšējiem standartiem, Vauxhall 2008. gadā būs jāpanāk augstāks atbilstības līmenis (proti, (...) pretēji (...), ko Vauxhall sasniedza 2007. gadā), un tas Vauxhall varētu radīt stimulu vismaz daļu mācību organizēt arī bez valsts atbalsta.

| (43) | No Apvienotās Karalistes apsvērumiem saistībā ar procedūras sākšanas lēmumu izriet, ka GMS mācības jau ir tikušas organizētas iepriekš un ka Vauxhall vienmēr ir izdevies izpildīt GM grupas iekšējos standartus attiecībā uz atbilstību GMS. Tas pierāda, ka Vauxhall ir spējis nodrošināt tā darbībai vajadzīgās GMS mācības no uzņēmuma parasto mācību budžeta. |
| --- | --- |

(43)

No Apvienotās Karalistes apsvērumiem saistībā ar procedūras sākšanas lēmumu izriet, ka GMS mācības jau ir tikušas organizētas iepriekš un ka Vauxhall vienmēr ir izdevies izpildīt GM grupas iekšējos standartus attiecībā uz atbilstību GMS. Tas pierāda, ka Vauxhall ir spējis nodrošināt tā darbībai vajadzīgās GMS mācības no uzņēmuma parasto mācību budžeta.

| (44) | Tas, ka 2008. gadā jānodrošina augstāks GMS atbilstības līmenis, Vauxhall varētu radīt stimulu rīkot papildu GMS mācības. Tomēr prasītā uzlabojuma niecīgais apmērs diez vai radītu pietiekamu stimulu tādai mācību programmai, kas nozīmētu Vauxhall ikgadējā parasto mācību budžeta pieaugumu par aptuveni 60 % (ņemot vērā, ka integrētā mācību plāna attaisnotās izmaksas ir aptuveni GBP (...) gadā un vidējais parasto mācību budžets ir GBP (...) gadā). |
| --- | --- |

(44)

Tas, ka 2008. gadā jānodrošina augstāks GMS atbilstības līmenis, Vauxhall varētu radīt stimulu rīkot papildu GMS mācības. Tomēr prasītā uzlabojuma niecīgais apmērs diez vai radītu pietiekamu stimulu tādai mācību programmai, kas nozīmētu Vauxhall ikgadējā parasto mācību budžeta pieaugumu par aptuveni 60 % (ņemot vērā, ka integrētā mācību plāna attaisnotās izmaksas ir aptuveni GBP (...) gadā un vidējais parasto mācību budžets ir GBP (...) gadā).

| (45) | Līdz ar to ir jākonstatē, ka integrētā mācību programma atbalsta nepiešķiršanas gadījumā netiktu īstenota. |
| --- | --- |

(45)

Līdz ar to ir jākonstatē, ka integrētā mācību programma atbalsta nepiešķiršanas gadījumā netiktu īstenota.

7.3.1.3.   Bakalaura programmu studenti

| (46) | Procedūras sākšanas lēmumā bija norādīts, ka bakalaura programmu studentu programma jau ir darbojusies vairākus gadus bez valsts atbalsta, un tas varētu liecināt, ka paziņotais atbalsts nebūtu šo mācību rīkošanai nepieciešamais stimuls. |
| --- | --- |

(46)

Procedūras sākšanas lēmumā bija norādīts, ka bakalaura programmu studentu programma jau ir darbojusies vairākus gadus bez valsts atbalsta, un tas varētu liecināt, ka paziņotais atbalsts nebūtu šo mācību rīkošanai nepieciešamais stimuls.

| (47) | Apvienotā Karaliste savos apsvērumos par procedūras sākšanas lēmumu paskaidroja, ka budžeta ierobežojumu dēļ Vauxhall nav izdevies pieņemt darbā nevienu no tiem 60 mācekļiem, kuri kopš 2002. gada pabeiguši bakalaura programmu studentiem paredzēto programmu. Apvienotā Karaliste norādīja, ka šīs programmas budžets tiek pārskatīts un programma var tikt likvidēta. |
| --- | --- |

(47)

Apvienotā Karaliste savos apsvērumos par procedūras sākšanas lēmumu paskaidroja, ka budžeta ierobežojumu dēļ Vauxhall nav izdevies pieņemt darbā nevienu no tiem 60 mācekļiem, kuri kopš 2002. gada pabeiguši bakalaura programmu studentiem paredzēto programmu. Apvienotā Karaliste norādīja, ka šīs programmas budžets tiek pārskatīts un programma var tikt likvidēta.

| (48) | Ir saprotams, ka Vauxhall nespēja izmantot šo mācību ieguvumus uzņēmuma labā un atgūt mācību izmaksas ievērojami mazina stimulu rīkot šīs mācības tikai par paša uzņēmuma līdzekļiem (15). Līdz ar to, ja nebūs atbalsta radītā stimula, šīs mācības visdrīzāk tiks pārtrauktas. |
| --- | --- |

(48)

Ir saprotams, ka Vauxhall nespēja izmantot šo mācību ieguvumus uzņēmuma labā un atgūt mācību izmaksas ievērojami mazina stimulu rīkot šīs mācības tikai par paša uzņēmuma līdzekļiem (15). Līdz ar to, ja nebūs atbalsta radītā stimula, šīs mācības visdrīzāk tiks pārtrauktas.

7.3.2.   Vispārējo un speciālo mācību nošķīrums

| (49) | Termini “speciālās mācības” un “vispārējās mācības” ir definēti Mācību atbalsta regulas 2. panta d) un e) apakšpunktā. Speciālās mācības ir tādas, “kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas nav plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs vai ir izmantojama tikai ierobežoti”. Savukārt vispārējās mācības sniedz “kvalifikāciju, kas lielā mērā ir izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs un tādēļ būtiski uzlabo darbinieka nodarbināmību”. Tādējādi galvenais, ar ko šie abu mācību veidi atšķiras viens no otra, ir iespēja plaši izmantot iegūtās prasmes. |
| --- | --- |

(49)

Termini “speciālās mācības” un “vispārējās mācības” ir definēti Mācību atbalsta regulas 2. panta d) un e) apakšpunktā. Speciālās mācības ir tādas, “kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā atbalsta saņēmējā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas nav plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs vai ir izmantojama tikai ierobežoti”. Savukārt vispārējās mācības sniedz “kvalifikāciju, kas lielā mērā ir izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba nozarēs un tādēļ būtiski uzlabo darbinieka nodarbināmību”. Tādējādi galvenais, ar ko šie abu mācību veidi atšķiras viens no otra, ir iespēja plaši izmantot iegūtās prasmes.

| (50) | Ņemot vērā oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā iesniegtos Apvienotās Karalistes paskaidrojumus, Komisija attiecībā uz katru no mācību programmas jomām ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(50)

Ņemot vērā oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā iesniegtos Apvienotās Karalistes paskaidrojumus, Komisija attiecībā uz katru no mācību programmas jomām ir izdarījusi turpmāk izklāstītos secinājumus.

7.3.2.1.   Mācības par ražošanas sistēmām

| (51) | Šīs mācības attiecas uz visām Vauxhall ražošanas un kvalitātes kontroles sistēmām. Procedūras sākšanas lēmumā tika atzīts, ka Komisijai trūkst informācijas, lai noskaidrotu, vai visas šajā jomā rīkotās mācības tiešām ir plaši izmantojamas un tādējādi atzīstamas par vispārējām mācībām. |
| --- | --- |

(51)

Šīs mācības attiecas uz visām Vauxhall ražošanas un kvalitātes kontroles sistēmām. Procedūras sākšanas lēmumā tika atzīts, ka Komisijai trūkst informācijas, lai noskaidrotu, vai visas šajā jomā rīkotās mācības tiešām ir plaši izmantojamas un tādējādi atzīstamas par vispārējām mācībām.

| (52) | Apvienotā Karaliste savos apsvērumos par procedūras sākšanas lēmumu sniedza sīku informāciju par kursiem, kas ietilpst mācībās par ražošanas sistēmām. Kā minēts 27. apvērumā, šos kursus piedāvā ārēji pasniedzēji, un tie galvenokārt ir par trešo pušu iekārtām, ko plaši izmanto ražošanas nozarēs. Pamatojoties uz šo informāciju, jākonstatē, ka mācības par ražošanas sistēmām nodrošinās tādas prasmes, kas ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos vai citās darba jomās. |
| --- | --- |

(52)

Apvienotā Karaliste savos apsvērumos par procedūras sākšanas lēmumu sniedza sīku informāciju par kursiem, kas ietilpst mācībās par ražošanas sistēmām. Kā minēts 27. apvērumā, šos kursus piedāvā ārēji pasniedzēji, un tie galvenokārt ir par trešo pušu iekārtām, ko plaši izmanto ražošanas nozarēs. Pamatojoties uz šo informāciju, jākonstatē, ka mācības par ražošanas sistēmām nodrošinās tādas prasmes, kas ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos vai citās darba jomās.

7.3.2.2.   Integrētais mācību plāns

| (53) | Procedūras sākšanas lēmumā tika apšaubīts, ka mācības par sistēmu, kas šķita esam patentēta ražošanas sistēma, varētu tikt uzskatītas par tādām, kurās iegūstama plaši izmantojama kvalifikācija. Tā kā mācības attiecas uz GM grupai raksturīgu ražošanas procesu, tika uzskatīts, ka tās, visdrīzāk, ir speciālās mācības. |
| --- | --- |

(53)

Procedūras sākšanas lēmumā tika apšaubīts, ka mācības par sistēmu, kas šķita esam patentēta ražošanas sistēma, varētu tikt uzskatītas par tādām, kurās iegūstama plaši izmantojama kvalifikācija. Tā kā mācības attiecas uz GM grupai raksturīgu ražošanas procesu, tika uzskatīts, ka tās, visdrīzāk, ir speciālās mācības.

| (54) | No apsvērumiem, kas tika saņemti no Apvienotās Karalistes attiecībā uz procedūras sākšanas lēmumu, izriet, ka GMS neattiecas uz vienīgi Vauxhall vai GM raksturīgām procedūrām, bet gan uz procesiem, kas tiek plaši izmantoti autobūves nozarē un ražošanas nozarēs vispār. Integrētā mācību plāna mērķis ir palielināt darbinieku izpratni par moderna, racionāla ražošanas procesa vispārējiem pamatprincipiem. Lai to pamatotu, Apvienotā Karaliste iesniedza sīkākas ziņas par vairākiem integrētā mācību plāna kursiem (16). |
| --- | --- |

(54)

No apsvērumiem, kas tika saņemti no Apvienotās Karalistes attiecībā uz procedūras sākšanas lēmumu, izriet, ka GMS neattiecas uz vienīgi Vauxhall vai GM raksturīgām procedūrām, bet gan uz procesiem, kas tiek plaši izmantoti autobūves nozarē un ražošanas nozarēs vispār. Integrētā mācību plāna mērķis ir palielināt darbinieku izpratni par moderna, racionāla ražošanas procesa vispārējiem pamatprincipiem. Lai to pamatotu, Apvienotā Karaliste iesniedza sīkākas ziņas par vairākiem integrētā mācību plāna kursiem (16).

| (55) | Ņemot vērā Apvienotās Karalistes sniegto papildu informāciju, ir jākonstatē, ka integrētās mācību programmas kursi, kas paziņojumā klasificēti kā vispārējas mācības, nodrošinās tiešām plaši izmantojamas prasmes. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā Apvienotās Karalistes sniegto papildu informāciju, ir jākonstatē, ka integrētās mācību programmas kursi, kas paziņojumā klasificēti kā vispārējas mācības, nodrošinās tiešām plaši izmantojamas prasmes.

7.3.2.3.   Darba kultūras maiņa

| (56) | Procedūras sākšanas lēmumā Komisija norādīja, ka Apvienotās Karalistes iestādes nav sniegušas nekādas ziņas par šo mācību saturu un paredzamajiem rezultātiem. Komisija pauda šaubas par to, vai plaši var tikt izmantotas tādas prasmes, kas iegūtas “kultūras maiņas” mācībās, kuru konkrētais mērķis, kā šķita, ir mainīt Vauxhall uzņēmuma kultūru. |
| --- | --- |

(56)

Procedūras sākšanas lēmumā Komisija norādīja, ka Apvienotās Karalistes iestādes nav sniegušas nekādas ziņas par šo mācību saturu un paredzamajiem rezultātiem. Komisija pauda šaubas par to, vai plaši var tikt izmantotas tādas prasmes, kas iegūtas “kultūras maiņas” mācībās, kuru konkrētais mērķis, kā šķita, ir mainīt Vauxhall uzņēmuma kultūru.

| (57) | Komisija ir ņēmusi vērā, ka šīs mācības pasniegs ārēji konsultanti, izmantojot standartizētas mācību programmas, kas ir izmantotas dažādās uzņēmējdarbības nozarēs (17). Tādējādi šīs mācības nebūs par Vauxhall raksturīgiem jautājumiem, bet pievērsīsies vispārējiem jautājumiem, kas saistīti ar darba kultūras maiņas pārvaldību vispār. Pamatojoties uz to, jākonstatē, ka darba kultūras maiņas programma nodrošinās tādas prasmes, kas ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos vai citās nozarēs. |
| --- | --- |

(57)

Komisija ir ņēmusi vērā, ka šīs mācības pasniegs ārēji konsultanti, izmantojot standartizētas mācību programmas, kas ir izmantotas dažādās uzņēmējdarbības nozarēs (17). Tādējādi šīs mācības nebūs par Vauxhall raksturīgiem jautājumiem, bet pievērsīsies vispārējiem jautājumiem, kas saistīti ar darba kultūras maiņas pārvaldību vispār. Pamatojoties uz to, jākonstatē, ka darba kultūras maiņas programma nodrošinās tādas prasmes, kas ir plaši izmantojamas citos uzņēmumos vai citās nozarēs.

7.3.2.4.   Racionāla ražošana

| (58) | Apvienotā Karaliste savā paziņojumā apgalvoja, ka racionālas ražošanas principi tiek plaši piemēroti dažādās ražošanas nozarēs un ka dziļāka šo principu izpratne nodrošina tādu kvalifikāciju, kas ir plaši izmantojama. Tomēr procedūras sākšanas lēmumā bija paustas šaubas par to, vai šīs mācības var tikt nošķirtas no to praktiskās piemērošanas Vauxhall, un līdz ar to – vai darbinieki iegūto kvalifikāciju varētu plaši izmantot citos uzņēmumos vai citās darba jomās. |
| --- | --- |

(58)

Apvienotā Karaliste savā paziņojumā apgalvoja, ka racionālas ražošanas principi tiek plaši piemēroti dažādās ražošanas nozarēs un ka dziļāka šo principu izpratne nodrošina tādu kvalifikāciju, kas ir plaši izmantojama. Tomēr procedūras sākšanas lēmumā bija paustas šaubas par to, vai šīs mācības var tikt nošķirtas no to praktiskās piemērošanas Vauxhall, un līdz ar to – vai darbinieki iegūto kvalifikāciju varētu plaši izmantot citos uzņēmumos vai citās darba jomās.

| (59) | Apvienotā Karaliste savos apsvērumos norādīja, ka mācības par racionālu ražošanu neattieksies uz automobiļu ražošanas procesu un ka tās nav paredzētas, lai darbiniekiem iemācītu prasmes, kas būtu uzreiz izmantojamas viņu parastajos amatos (šo mērķi daudz lētāk varētu sasniegt, izmantojot tradicionālās mācības darbavietā). Komisija cita starpā ņēma vērā, ka jebkādi praktiskie šo mācību elementi attieksies uz jomām, kurās mācību dalībnieki savā parastajā amatā nedarbojas. Mācības par racionālu ražošanu ir teorētiski kursi (racionālas ražošanas praktiskie aspekti pārsvarā ir iestrādāti integrētajā mācību plānā), un mācību laikā personāls neatradīsies savā parastajā darba vidē. Šīs mācības tiks organizētas ārpus rūpnīcas – vai nu simulētā darba vidē, vai citā GM rūpnīcā (18). |
| --- | --- |

(59)

Apvienotā Karaliste savos apsvērumos norādīja, ka mācības par racionālu ražošanu neattieksies uz automobiļu ražošanas procesu un ka tās nav paredzētas, lai darbiniekiem iemācītu prasmes, kas būtu uzreiz izmantojamas viņu parastajos amatos (šo mērķi daudz lētāk varētu sasniegt, izmantojot tradicionālās mācības darbavietā). Komisija cita starpā ņēma vērā, ka jebkādi praktiskie šo mācību elementi attieksies uz jomām, kurās mācību dalībnieki savā parastajā amatā nedarbojas. Mācības par racionālu ražošanu ir teorētiski kursi (racionālas ražošanas praktiskie aspekti pārsvarā ir iestrādāti integrētajā mācību plānā), un mācību laikā personāls neatradīsies savā parastajā darba vidē. Šīs mācības tiks organizētas ārpus rūpnīcas – vai nu simulētā darba vidē, vai citā GM rūpnīcā (18).

| (60) | Jākonstatē, ka racionālas ražošanas vispārīgie principi ir plaši izmantojami citos uzņēmumos un citās nozarēs. |
| --- | --- |

(60)

Jākonstatē, ka racionālas ražošanas vispārīgie principi ir plaši izmantojami citos uzņēmumos un citās nozarēs.

8.   SECINĀJUMI

| (61) | Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ ir jāsecina, ka paziņotais atbalsts sniegs mācību programmas īstenošanai nepieciešamo stimulu. |
| --- | --- |

(61)

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ ir jāsecina, ka paziņotais atbalsts sniegs mācību programmas īstenošanai nepieciešamo stimulu.

| (62) | Apvienotā Karaliste par mācību izmaksām ir iesniegusi dokumentārus pierādījumus, kas ir pārskatāmi un uzskaitīti pa punktiem. Pamatojoties uz šiem pierādījumiem, jāsecina, ka Apvienotā Karaliste ir sniegusi pareizu novērtējumu par attaisnotajām izmaksām, kas norādītas 12. apsvērumā. Konkrēti jākonstatē, ka kompensācija apmācāmā personāla izmaksām nepārsniedz pārējo attaisnoto izmaksu kopsummu, kā noteikts Mācību atbalsta regulas 4. panta 7. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(62)

Apvienotā Karaliste par mācību izmaksām ir iesniegusi dokumentārus pierādījumus, kas ir pārskatāmi un uzskaitīti pa punktiem. Pamatojoties uz šiem pierādījumiem, jāsecina, ka Apvienotā Karaliste ir sniegusi pareizu novērtējumu par attaisnotajām izmaksām, kas norādītas 12. apsvērumā. Konkrēti jākonstatē, ka kompensācija apmācāmā personāla izmaksām nepārsniedz pārējo attaisnoto izmaksu kopsummu, kā noteikts Mācību atbalsta regulas 4. panta 7. punkta g) apakšpunktā.

| (63) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka paziņojumā pareizi nodalītas attiecīgi vispārējās mācības un speciālās mācības atbilstoši to definīcijai Mācību atbalsta regulas 2. pantā. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, jāsecina, ka paziņojumā pareizi nodalītas attiecīgi vispārējās mācības un speciālās mācības atbilstoši to definīcijai Mācību atbalsta regulas 2. pantā.

| (64) | Atbalsta intensitātes atbilst Mācību atbalsta regulas 4. pantam. Konkrēti atbalsta intensitātes palielinājums, ņemot vērā neizdevīgo darbinieku faktoru, atbilst minētās regulas 4. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(64)

Atbalsta intensitātes atbilst Mācību atbalsta regulas 4. pantam. Konkrēti atbalsta intensitātes palielinājums, ņemot vērā neizdevīgo darbinieku faktoru, atbilst minētās regulas 4. panta 4. punktam.

| (65) | Apvienotās Karalistes iestādes ir apliecinājušas, ka paziņoto atbalstu nevar apvienot ar citu valsts atbalstu, sedzot tās pašas attaisnotās izmaksas, un ka Vauxhall nav saņēmis tādu atbalstu, attiecībā uz kuru būtu nenokārtots atgūšanas rīkojums. |
| --- | --- |

(65)

Apvienotās Karalistes iestādes ir apliecinājušas, ka paziņoto atbalstu nevar apvienot ar citu valsts atbalstu, sedzot tās pašas attaisnotās izmaksas, un ka Vauxhall nav saņēmis tādu atbalstu, attiecībā uz kuru būtu nenokārtots atgūšanas rīkojums.

| (66) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkrētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkrētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts GBP 8 784 767 apmērā, ko Apvienotā Karaliste plāno piešķirt Vauxhall Motors Ltd, ir saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Līdz ar to tiek atļauts piešķirt šo atbalstu GBP 8 784 767 apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2008. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 243, 17.10.2007., 4. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Vauxhall atrodas zonā, kurā līdz 2006. gada 31. decembrim varēja saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Kopš 2007. gada 1. janvāra šis reģions vairs neietilpst atbalstāmajā zonā.

3

Vauxhall

(4)  Termini “vispārējās mācības” un “speciālās mācības” lietoti saskaņā ar definīcijām, kas sniegtas attiecīgi 2. panta d) un e) apakšpunktā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.). Regula (EK) Nr. 68/2001 turpmāk šajā lēmumā dēvēta par “Mācību atbalsta regulu”.

4

(5)  Tabulā norādītās summas ir galīgās summas, ko Apvienotā Karaliste norādīja savos apsvērumos par procedūras sākšanas lēmumu (atsaucoties uz Komisijas lūgumu; sk. procedūras sākšanas lēmuma 3. zemsvītras piezīmi).

5

(6)  Konfidenciāla informācija.

6

(7)  Pašlaik 37 % no Vauxhall darbiniekiem uzskatāmi par neizdevīgiem darbiniekiem. Galvenokārt viņi ietilpst kategorijā, pie kuras pieder personas, kas vecākas par 45 gadiem un kas nav ieguvušas vidējo izglītību. Tomēr, tā kā paredzētais mācību ilgums ir seši gadi un precīzs mācībās piedalījušos neizdevīgo darbinieku skaits būs zināms tikai tad, kad mācības notiks, Apvienotās Karalistes iestādes plāno piemērot vispārēju atbalsta intensitātes palielinājumu par 3,7 %. Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās pārbaudīt faktisko katrā mācību projektā piedalījušos neizdevīgo darbinieku skaitu pēc projekta beigām un attiecīgi koriģēt piemēroto atbalsta intensitāti.

7

Vauxhall

(8)  Parasto mācību budžets (atskaitot modeļu maiņas mācības) – (...).

8

(9)  Konkrēti, parastās mācības balstās uz to, ka darbinieks apgūst sava konkrētā amata prasības, kas noteiktas virknē pamatdokumentu. Šīs speciālās mācības papildina visiem darbiniekiem vai konkrētām darbinieku grupām paredzēti regulāri kursi par vispārīgiem Vauxhall darba aspektiem. Kā piemērus var minēt tādus kursus kā “5S” (darbavietas organizācijas principi), “PDCA & PPS” (procesi, kā pārliecināties, ka katrs uzdevums ir paveikts, un nodrošināt, ka atklātās problēmas neatkārtojas), “uz pieprasījumu balstītas sistēmas” (mācības par vizuālajiem signāliem un piegādes ķēdi) vai “konfliktu risināšana” (rīcība uzmākšanās gadījumā darbavietā).

9

Vauxhall

5S

PDCA & PPS

(10)  Katru gadu visās GM rūpnīcās tiek novērtēts GMS standartu ievērošanas līmenis. Vērtēšanas standarti un vajadzīgo punktu skaits katru gadu mainās. 2007. gadā Vauxhall rezultāts bija (...). Taču, lai atbilstu grupas 2008. gada standartiem, Vauxhall rezultātam būs jābūt (...).

10

GM

GMS

Vauxhall

Vauxhall

(11)  Piemēram, mācības par ražošanas sistēmām attiecībā uz virsbūvi cita starpā ietvers tādas tēmas kā Fanuc robottehnika, Siemens vadības sistēmas un Perceptron mērījumu sistēmas, un šīs tēmas mācīs pasniedzēji, kas nestrādā Vauxhall.

11

Fanuc

Siemens

Perceptron

Vauxhall

(12)  Simulētā darba vide (SWE) ir ļoti vienkāršota ražošanas parauglīnija, kurā vairākos soļos tiek izgatavots samazināta mēroga automobiļa paraugs. Tai nav nekāda sakara ar reālo ražošanas procesu, jo šīs mācības ir paredzētas, lai dalībnieki gūtu praktisku pieredzi vispārīgos jautājumos, kas saistīti ar ražošanas procesa izstrādi un plānojumu.

12

SWE

(13)  Skatīt Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmumu 2006/938/EK par valsts atbalstu, ko Beļģija plāno piešķirt Ford Genk (C 40/05 (ex N 331/05)) (OV C 366, 21.12.2006., 32. lpp.), un Komisijas 2007. gada 4. aprīļa Lēmumu 2007/612/EK par valsts atbalstu C 14/06, ko Beļģija paredz īstenot attiecībā uz General Motors Belgium Antverpenē (OV L 243, 18.9.2007., 71. lpp.). Tas ir saskaņā ar Mācību atbalsta regulas 16. apsvērumu.

13

Ford Genk

General Motors Belgium

(14)  Tas uzsvērts arī Mācību atbalsta regulas 11. apsvērumā, kurā paskaidrots, ka “[jā]nodrošina, ka valsts atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, kāds vajadzīgs Kopienas mērķa sasniegšanai, kuru nav iespējams sasniegt ar tirgus spēkiem vien...”.

14

(15)  Līdzīgs arguments tika pieņemts 2007. gada 4. aprīļa Lēmumā 2007/612/EK par valsts atbalstu C 14/06. Skatīt minētā lēmuma 44. apsvērumu.

15

(16)  Tā, piemēram, kursos “Astra vadības paneļa modulis” un “degvielas padeves un bremžu modulis” montāžas procesa praktiskie soļi tiks izmantoti kā konteksts, lai ilustrētu vairākas vispārējas prasmes, kas var uzlabot kvalitāti un uzdevuma veikšanu, piemēram, attiecībā uz ražošanas līnijas plānojumu (izstrādāt optimālās materiālu plūsmas, mehānismu novietojuma un darbinieka kustību attiecības), optimālo krājumu apjomu (izprast nepieciešamību precīzi nodrošināt vajadzīgo krājumu apjomu) vai ergonomiku. Šīs prasmes ir plaši izmantojamas ļoti dažādām operācijām gan ražošanas nozarēs, gan citur.

16

Astra

(17)  Vauxhall plāno mācības nodrošināt, izmantojot divus uzņēmumus: Impact Training Consultancy un Dale Carnegie.

17

Vauxhall

Impact Training Consultancy

Dale Carnegie

(18)  Visdrīzāk GM rūpnīcās, kas atrodas Eisenach (Vācijā) vai Gliwice (Polijā) un kas racionālas ražošanas ziņā ir vispāratzītas “etalonrūpnīcas”. Šīs ražotnes ir vispāratzītas kā paraugrūpnīcas, un tās regulāri apmeklē citu uzņēmumu vai nozaru pārstāvji. Ir acīm redzams, ka izvēli par labu šīm rūpnīcām var pamatot ar to vispāratzīto “etalona” statusu racionālas ražošanas principu piemērošanas ziņā un ka no tā ne obligāti izriet, ka mācības attieksies tikai uz GM.

18

GM

Eisenach

Gliwice

GM

---

PIELIKUMS

Ieinteresētās personas, kas saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu iesniedza savus apsvērumus pēc padziļinātas izmeklēšanas procedūras sākšanas

| — | Northwest Automotive Alliance Ltd |
| --- | --- |

—

Northwest Automotive Alliance Ltd

| — | Parlamenta loceklis Andrew Miller |
| --- | --- |

—

Parlamenta loceklis Andrew Miller

| — | Parlamenta locekle Christine Russel |
| --- | --- |

—

Parlamenta locekle Christine Russel

| — | Cheshire & Warrington Economic Alliance |
| --- | --- |

—

Cheshire & Warrington Economic Alliance

| — | Parlamenta loceklis Ian Lucas |
| --- | --- |

—

Parlamenta loceklis Ian Lucas

| — | Wirral Council |
| --- | --- |

—

Wirral Council

| — | The National Skills Academy for Manufacturing |
| --- | --- |

—

The National Skills Academy for Manufacturing

| — | European Metalworkers Federation |
| --- | --- |

—

European Metalworkers Federation

| — | Ellesmere Port and Neston Borough Council |
| --- | --- |

—

Ellesmere Port and Neston Borough Council

| — | Parlamenta locekle Ann Winterton |
| --- | --- |

—

Parlamenta locekle Ann Winterton

| — | The Manufacturing Institute |
| --- | --- |

—

The Manufacturing Institute

| — | Parlamenta loceklis Ben Chapman |
| --- | --- |

—

Parlamenta loceklis Ben Chapman

| — | Cyngor Sir y Fflint/Flintshire County Council |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir y Fflint/Flintshire County Council

| — | Confederation of British Industry North West |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry North West

| — | Parlamenta loceklis Brian Simpson |
| --- | --- |

—

Parlamenta loceklis Brian Simpson

| — | Cyngor Sir Ddinbych/Denbighshire County Council |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir Ddinbych/Denbighshire County Council

---

3.9.2008

| 3.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 236/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 236/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---