# Euroopa Liidu L 190/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 190 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide18. juuli 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 190

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide18. juuli 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 679/2008, 17. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 680/2008, 17. juuli 2008, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 681/2008, 17. juuli 2008, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2008 | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 682/2008, 17. juuli 2008, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 9 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 679/2008, 17. juuli 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 680/2008, 17. juuli 2008, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 681/2008, 17. juuli 2008, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2008

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 682/2008, 17. juuli 2008, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

9

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/589/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2558 all) | 11 |
| | | 2008/590/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuni 2008, meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) | 17 |
| | | 2008/591/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, ökodisaini nõuandefoorumi kohta (
  1
  ) | 22 |
| | | 2008/592/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 3. juuli 2008, millega muudetakse otsust 2000/572/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid hakkliha ja lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3301 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/593/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. juuli 2008, millega muudetakse otsust 2007/60/EÜ seoses Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti ülesannete ja tegevusaja muutmisega | 35 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2008/594/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 2. juuli 2008, digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3282 all) | 37 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/589/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. juuni 2008, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 2558 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2558 all)

11

2008/590/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuni 2008, meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee asutamise kohta (kodifitseeritud versioon)

17

2008/591/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. juuni 2008, ökodisaini nõuandefoorumi kohta (
  1
  )

1

22

2008/592/EÜ

*

Komisjoni otsus, 3. juuli 2008, millega muudetakse otsust 2000/572/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid hakkliha ja lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3301 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3301 all)

1

27

2008/593/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. juuli 2008, millega muudetakse otsust 2007/60/EÜ seoses Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti ülesannete ja tegevusaja muutmisega

35

SOOVITUSED

2008/594/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 2. juuli 2008, digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3282 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3282 all)

37

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 16. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 677/2008 (milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juulikuu esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames) parandus (ELT L 189, 17.7.2008) | 44 |

Parandused

Komisjoni 16. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 677/2008 (milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juulikuu esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames) parandus (ELT L 189, 17.7.2008)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 679/2008,

17. juuli 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 32,2 |
| MK | 26,5 |
| TR | 40,6 |
| ME | 25,6 |
| XS | 23,8 |
| ZZ | 29,7 |
| 0707 00 05 | MK | 21,3 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 63,8 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 98,5 |
| US | 67,7 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 92,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,4 |
| BR | 98,7 |
| CL | 99,3 |
| CN | 69,1 |
| NZ | 111,4 |
| US | 118,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 92,5 |
| ZZ | 94,6 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| AU | 143,2 |
| CL | 114,7 |
| NZ | 116,2 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 110,1 |
| 0809 10 00 | TR | 174,9 |
| XS | 127,0 |
| ZZ | 151,0 |
| 0809 20 95 | TR | 345,9 |
| US | 305,5 |
| ZZ | 325,7 |
| 0809 30 | TR | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0809 40 05 | IL | 154,0 |
| XS | 99,1 |
| ZZ | 126,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

32,2

MK

26,5

TR

40,6

ME

25,6

XS

23,8

ZZ

29,7

0707 00 05

MK

21,3

TR

106,2

ZZ

63,8

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

98,5

US

67,7

UY

101,5

ZA

100,5

ZZ

92,1

0808 10 80

AR

86,4

BR

98,7

CL

99,3

CN

69,1

NZ

111,4

US

118,0

UY

81,3

ZA

92,5

ZZ

94,6

0808 20 50

AR

83,3

AU

143,2

CL

114,7

NZ

116,2

ZA

93,0

ZZ

110,1

0809 10 00

TR

174,9

XS

127,0

ZZ

151,0

0809 20 95

TR

345,9

US

305,5

ZZ

325,7

0809 30

TR

166,2

ZZ

166,2

0809 40 05

IL

154,0

XS

99,1

ZZ

126,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 680/2008,

17. juuli 2008,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast lõiku ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XV loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XV loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. (4) |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. (4)

| (5) | Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %.

| (6) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 343/2008 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 343/2008 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohast toetust saavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 nõuetele, eelkõige olema valmistatud heakskiidetud ettevõttes ja vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükiga ettenähtud tervisemärgi nõuetele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1359/2007 artikli 7 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 7 euro võrra 100 kg kohta.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 343/2008 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub 18. juulil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55, parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 22. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1243/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 8).

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1, parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 3.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206, parandatud ELT L 226, 25.6.2004, lk 83. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 21.

5

(6)  ELT L 108, 18.4.2008, lk 3.

6

---

LISA

Veiselihasektori eksporditoetused, mida kohaldatakse alates 18. juulist 2008

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 61,0 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 84,7 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 49,8 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 50,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 29,9 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine). |
| B02 | : | B04 ja sihtkoht EG. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B04 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0102 10 10 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0102 10 30 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

61,0

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

84,7

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

49,8

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

50,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

29,9

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

62,0

0202 10 00 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 30 9000

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 50 9900

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 90 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine).

B02

:

B04 ja sihtkoht EG.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B04

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

---

(1)  Sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

(2)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb esitada komisjoni määruse (EÜ) nr 433/2007 (ELT L 104, 21.4.2007, lk 3) lisas kirjeldatud sertifikaat.

(3)  Toetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1359/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 21) ja vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 1741/2006 (ELT L 329, 25.11.2006, lk 7) sätestatud tingimuste järgimine.

(4)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (ELT L 308, 8.11.2006, lk 7) sätestatud tingimustel.

(5)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 2051/96 (EÜT L 274, 26.10.1996, lk 18) sätestatud tingimustel.

(6)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (ELT L 325, 24.11.2006, lk 12) sätestatud tingimuste järgimine.

(7)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras.

Mõistega “keskmine sisaldus” osutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 681/2008,

17. juuli 2008,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2008. aasta juuli viie esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast, ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2008. aasta juuli viie esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast, ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 15. juuliks 2008 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 15. juuliks 2008 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel 2008. aasta juuli viie esimese tööpäeva jooksul esitatud ja hiljemalt 15. juuliks 2008 komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

2

(3)  ELT L 90, 30.3.2007, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 514/2008 (ELT L 150, 10.6.2008, lk 7).

3

---

LISA

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

X

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

X

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

21,006931 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,485316 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

100 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

56,872241 %

| „X” | : | Osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole. |
| --- | --- | --- |

„X”

:

Osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole.

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 682/2008,

17. juuli 2008,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (2) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (2) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu akenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 581/2008 (ELT L 161, 20.6.2008, lk 28).

2

---

LISA

Komisjoni 17. juuli 2008. aesta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 110,0 | 0 | BR |
| 106,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 122,4 | 0 | BR |
| 113,6 | 1 | AR |
| 125,4 | 0 | TH |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 217,7 | 25 | BR |
| 245,2 | 16 | AR |
| 322,9 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 306,0 | 0 | BR |
| 186,0 | 8 | AR |
| 0207 14 60 | Kana koivad, külmutatud | 107,2 | 11 | BR |
| 0207 25 10 | Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud | 175,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 295,6 | 0 | BR |
| 410,4 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 444,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 209,1 | 23 | BR |
| 3502 11 90 | Munaalbumiin, kuivatatud | 622,3 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

110,0

0

BR

106,0

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

122,4

0

BR

113,6

1

AR

125,4

0

TH

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

217,7

25

BR

245,2

16

AR

322,9

0

CL

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

306,0

0

BR

186,0

8

AR

0207 14 60

Kana koivad, külmutatud

107,2

11

BR

0207 25 10

Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud

175,0

0

BR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

295,6

0

BR

410,4

0

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

444,5

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

209,1

23

BR

3502 11 90

Munaalbumiin, kuivatatud

622,3

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/11

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuni 2008,

millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses tursavarudega Läänemeres

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 2558 all)

(2008/589/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) eriti selle artikli 34c lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, on ette nähtud tingimused tursa säästvaks kasutamiseks Läänemeres ja asjaomaste tegevuste seire, kontrolli ja järelevalve eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, on ette nähtud tingimused tursa säästvaks kasutamiseks Läänemeres ja asjaomaste tegevuste seire, kontrolli ja järelevalve eeskirjad.

| (2) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) on sätestatud komisjoni kontrollitegevus ja liikmesriikide koostöö, et tagada vastavus ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) on sätestatud komisjoni kontrollitegevus ja liikmesriikide koostöö, et tagada vastavus ühise kalanduspoliitika eeskirjadele.

| (3) | Läänemere tursavarude ja tursapüügi pikaajalise halduskava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm. |
| --- | --- |

(3)

Läänemere tursavarude ja tursapüügi pikaajalise halduskava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm.

| (4) | Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada kolmeks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamise tulemusi korrapäraselt hindama koostöös nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (3) loodud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuriga (CFCA). |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada kolmeks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamise tulemusi korrapäraselt hindama koostöös nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (3) loodud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuriga (CFCA).

| (5) | Kontrolli ja järelevalve ühtsuse suurendamiseks ja asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kontrollitegevuse alase koostöö arendamiseks tuleks soodustada asjaomaste liikmesriikide koostööd. |
| --- | --- |

(5)

Kontrolli ja järelevalve ühtsuse suurendamiseks ja asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kontrollitegevuse alase koostöö arendamiseks tuleks soodustada asjaomaste liikmesriikide koostööd.

| (6) | Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt CFCA koostatud ühiskasutuskavadele. |
| --- | --- |

(6)

Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt CFCA koostatud ühiskasutuskavadele.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada määrusega (EÜ) nr 1098/2007 kehtestatud Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastase kava ühtlustatud rakendamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm hõlmab järgmist:

| a) | kalapüük, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 2 osutatud laevadega; |
| --- | --- |

a)

kalapüük, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 2 osutatud laevadega;

| b) | kõik kalapüügiga seotud tegevused, kaasa arvatud kalatoodete lossimine, kaalumine, turustamine, vedu ja ladustamine ning lossimise ja müügi registreerimine. |
| --- | --- |

b)

kõik kalapüügiga seotud tegevused, kaasa arvatud kalatoodete lossimine, kaalumine, turustamine, vedu ja ladustamine ning lossimise ja müügi registreerimine.

2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldatakse kolm aastat.

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva otsuse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 3 sätestatud mõisteid.

Artikkel 4

Komisjonipoolne inspekteerimine

Kui komisjon teeb inspekteerimise omal algatusel ja asjaomase liikmesriigi inspektorite abita vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 27 lõike 1 teise lõigu teisele lausele, teavitavad komisjoni inspektorid võimaluse korral kõnealuse liikmesriigi ametiasutusi oma järeldustest.

Artikkel 5

Liikmesriigipoolne inspekteerimine

1.   Liikmesriik, kes vastavalt nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 768/2005 (millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) (4) artikli 12 kohaselt koostatud ühiskasutuskavale kavatseb teostada järelevalvet ja inspekteerida kalalaevu teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, teatab oma kavatsusest asjaomase rannikuäärse liikmesriigi kontaktisikule, kes on määratud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1042/2006 (5) artiklile 3, ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurile (CFCA). Teade sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | inspekteerivate laevade ja lennukite tüüp, nimi ja raadiokutsung määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõike 4 kohaselt koostatud loetelu põhjal; |
| --- | --- |

a)

inspekteerivate laevade ja lennukite tüüp, nimi ja raadiokutsung määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõike 4 kohaselt koostatud loetelu põhjal;

| b) | määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 3 punktis c osutatud piirkond, kus järelevalve ja inspekteerimine toimub; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 3 punktis c osutatud piirkond, kus järelevalve ja inspekteerimine toimub;

| c) | järelevalve ja inspekteerimise kestus. |
| --- | --- |

c)

järelevalve ja inspekteerimise kestus.

2.   Järelevalve ja inspekteerimine viiakse läbi vastavalt I lisale.

Artikkel 6

Ühine inspekteerimine ja järelevalve

Liikmesriigid teostavad ühist inspekteerimist ja järelevalvet vastavalt CFCA koostatud ühiskasutuskavale.

Artikkel 7

Teavitamine

Liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmise teabe eelmise kalendriaasta kohta:

| a) | I lisas sätestatud inspekteerimis- ja järelevalvetegevus; |
| --- | --- |

a)

I lisas sätestatud inspekteerimis- ja järelevalvetegevus;

| b) | kõik 12kuulise perioodi jooksul avastatud, II lisas osutatud rikkumised, sealhulgas iga rikkumise puhul laeva lipu liikmesriik, inspekteerimise kuupäev ja koht ning rikkumise liik. Liikmesriigid tähistavad rikkumise liigi tähega, mille all rikkumine on II lisas loetletud; |
| --- | --- |

b)

kõik 12kuulise perioodi jooksul avastatud, II lisas osutatud rikkumised, sealhulgas iga rikkumise puhul laeva lipu liikmesriik, inspekteerimise kuupäev ja koht ning rikkumise liik. Liikmesriigid tähistavad rikkumise liigi tähega, mille all rikkumine on II lisas loetletud;

| c) | II lisas osutatud rikkumiste edasise jälgimise olukord nii eelmise kalendriaasta jooksul kui ka varem avastatud rikkumiste puhul; |
| --- | --- |

c)

II lisas osutatud rikkumiste edasise jälgimise olukord nii eelmise kalendriaasta jooksul kui ka varem avastatud rikkumiste puhul;

| d) | asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastus- ja koostöömeetmed. |
| --- | --- |

d)

asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastus- ja koostöömeetmed.

Artikkel 8

Hindamine

1.   Iga aasta 31. jaanuariks koostab iga liikmesriik ja saadab komisjonile ja CFCA-le käesolevas otsuses sätestatud kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi ning määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 24 osutatud riikliku kontrollimeetmete programmi raames eelmise kalendriaasta jooksul läbiviidud kontrolli ja inspekteerimise hindamisaruande.

2.   Liikmesriik võib aruande koostamisel paluda abi CFCA-lt.

3.   Määruse (EÜ) nr 768/2005 artiklis 14 osutatud iga-aastasel ühiskasutuskavade tulemuslikkuse hindamisel võtab CFCA arvesse lõikes 1 osutatud hindamisaruandeid.

4.   Komisjon kutsub määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 24 lõikes 4 osutatud koosoleku kokku koostöös CFCA-ga. Koosolek hõlmab hinnangu andmist lõikes 1 osutatud tegevusele.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 187, 8.7.2006, lk 14.

5

---

I LISA

Inspekteerimis- ja järelevalveülesanded

1.   Üldised inspekteerimisülesanded

| 1.1. | Iga inspekteerimise kohta koostatakse inspekteerimisakt. Inspektorid peavad kindlasti kontrollima järgmist teavet ja märkima selle akti:






  a) | vastutavaid isikuid tõendavad andmed ning asjaomase kontrollitud tegevusega seotud laeva või sõidukite andmed; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Iga inspekteerimise kohta koostatakse inspekteerimisakt. Inspektorid peavad kindlasti kontrollima järgmist teavet ja märkima selle akti:

a)

vastutavaid isikuid tõendavad andmed ning asjaomase kontrollitud tegevusega seotud laeva või sõidukite andmed;

| b) | load: kalalaevatunnistus, kalapüügiluba ja püügikoormuse õigus; |
| --- | --- |

b)

load: kalalaevatunnistus, kalapüügiluba ja püügikoormuse õigus;

| c) | asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevik, registreerimistunnistused, laeva lastiruumide plaanid, andmed edastatud teatiste kohta ja vajaduse korral andmed laevaseiresüsteemis käsitsi edastatud teadete kohta; |
| --- | --- |

c)

asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevik, registreerimistunnistused, laeva lastiruumide plaanid, andmed edastatud teatiste kohta ja vajaduse korral andmed laevaseiresüsteemis käsitsi edastatud teadete kohta;

| d) | kõik muud asjakohased tähelepanekud, mis on tehtud inspekteerimisel merel, sadamas või turustamise mis tahes etapis. |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased tähelepanekud, mis on tehtud inspekteerimisel merel, sadamas või turustamise mis tahes etapis.

| 1.2. | Punktis 1.1 osutatud andmeid võrreldakse teiste pädevate asutuste poolt inspektoritele kättesaadavaks tehtud teabega, sealhulgas laevaseiresüsteemi teabe ja eelteadete ning selliste laevade nimekirjadega, kellel on luba tursapüügiks Läänemerel. |
| --- | --- |

1.2.

Punktis 1.1 osutatud andmeid võrreldakse teiste pädevate asutuste poolt inspektoritele kättesaadavaks tehtud teabega, sealhulgas laevaseiresüsteemi teabe ja eelteadete ning selliste laevade nimekirjadega, kellel on luba tursapüügiks Läänemerel.

2.   Inspekteerimisülesanded merel

Inspektorid kontrollivad

| a) | pardal hoitava kala koguseid võrreldes püügipäevikus registreeritud kogustega ning vastavust määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 15 osutatud lubatud kõikumisele; |
| --- | --- |

a)

pardal hoitava kala koguseid võrreldes püügipäevikus registreeritud kogustega ning vastavust määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 15 osutatud lubatud kõikumisele;

| b) | kasutatud püügivahendite vastavust asjakohastele nõuetele, eelkõige ühe võrgu reeglile, ning vastavust võrguniidi jämedust, võrgusilma miinimumsuurust, kala alammõõtu, võrgumanuseid ning passiivpüüniste märgistamist ja identifitseerimist käsitlevatele sätetele; |
| --- | --- |

b)

kasutatud püügivahendite vastavust asjakohastele nõuetele, eelkõige ühe võrgu reeglile, ning vastavust võrguniidi jämedust, võrgusilma miinimumsuurust, kala alammõõtu, võrgumanuseid ning passiivpüüniste märgistamist ja identifitseerimist käsitlevatele sätetele;

| c) | laevaseiresüsteemi nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

c)

laevaseiresüsteemi nõuetekohast toimimist;

| d) | vastavust määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 16 täpsustatud nõuetele, mis käsitlevad kalapüüki ühes piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

vastavust määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 16 täpsustatud nõuetele, mis käsitlevad kalapüüki ühes piirkonnas.

3.   Inspekteerimisülesanded lossimisel

Inspektorid kontrollivad järgmisi aspekte:

| a) | lossimise ja eripiirkondade vahel liikumise eelteade, sealhulgas pardal olevat kalasaaki käsitlev teave; |
| --- | --- |

a)

lossimise ja eripiirkondade vahel liikumise eelteade, sealhulgas pardal olevat kalasaaki käsitlev teave;

| b) | püügiraamatu ja lossimisdeklaratsiooni täitmine, sealhulgas püügikoormuse aruandlus; |
| --- | --- |

b)

püügiraamatu ja lossimisdeklaratsiooni täitmine, sealhulgas püügikoormuse aruandlus;

| c) | tegelikult pardal hoitava kala kogused, lossitud tursa ja teiste liikide mass ning vastavus määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 15 osutatud lubatud kõikumisele; |
| --- | --- |

c)

tegelikult pardal hoitava kala kogused, lossitud tursa ja teiste liikide mass ning vastavus määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 15 osutatud lubatud kõikumisele;

| d) | pardal olevad püügivahendid ning vastavus võrguniidi jämedust, võrgusilma miinimumsuurust, kala alammõõtu, võrgumanuseid ning passiivpüüniste märgistamist ja identifitseerimist käsitlevatele sätetele; |
| --- | --- |

d)

pardal olevad püügivahendid ning vastavus võrguniidi jämedust, võrgusilma miinimumsuurust, kala alammõõtu, võrgumanuseid ning passiivpüüniste märgistamist ja identifitseerimist käsitlevatele sätetele;

| e) | vajaduse korral laevaseiresüsteemi seadmete väljalülitamisprotseduuri järgimine. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral laevaseiresüsteemi seadmete väljalülitamisprotseduuri järgimine.

4.   Transporti ja turustamist käsitlevad inspekteerimisülesanded

Inspektorid kontrollivad

| a) | asjakohaseid veodokumente ja võrdlevad neis sisalduvaid andmeid tegelikult veetavate kogustega; |
| --- | --- |

a)

asjakohaseid veodokumente ja võrdlevad neis sisalduvaid andmeid tegelikult veetavate kogustega;

| b) | liigitus- ja märgistusnõuete ning kala alammõõdu nõuete järgimist; |
| --- | --- |

b)

liigitus- ja märgistusnõuete ning kala alammõõdu nõuete järgimist;

| c) | kala käsitlevaid dokumente (püügipäevik, lossimisdeklaratsioon ja müügiteatised) ning sorteerimist ja kaalumist turustamissätete kontrollimiseks. |
| --- | --- |

c)

kala käsitlevaid dokumente (püügipäevik, lossimisdeklaratsioon ja müügiteatised) ning sorteerimist ja kaalumist turustamissätete kontrollimiseks.

5.   Õhuseire ülesanded

Õhuseiremeeskond

| a) | võrdleb tegelikku kalapüüki püügikoormuse jaotamisega; |
| --- | --- |

a)

võrdleb tegelikku kalapüüki püügikoormuse jaotamisega;

| b) | kontrollib võrdlevalt püügikeelu piirkondi; |
| --- | --- |

b)

kontrollib võrdlevalt püügikeelu piirkondi;

| c) | esitab aruande seireandmete kohta ristvõrdluse eesmärgil. |
| --- | --- |

c)

esitab aruande seireandmete kohta ristvõrdluse eesmärgil.

---

II LISA

Artiklis 7 viidatud rikkumiste nimekiri

| A. | Laeva kapten ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 8 sätestatud püügikoormuse piiranguid või kõnealuse määruse artiklis 9 sätestatud püügikeelu piirkondi. |
| --- | --- |

A.

Laeva kapten ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 8 sätestatud püügikoormuse piiranguid või kõnealuse määruse artiklis 9 sätestatud püügikeelu piirkondi.

| B. | Sellise ühenduse kalalaeva puhul, mille kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit ja mille pardal hoitakse või mis kasutavad mis tahes püügivahendit, mida on lubatud kasutada tursa püügil Läänemerel, ei ole kaptenil või tema volitatud esindajal määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 10 sätestatud tursapüügiloa koopiat või ta ei hoia seda laeva pardal. |
| --- | --- |

B.

Sellise ühenduse kalalaeva puhul, mille kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit ja mille pardal hoitakse või mis kasutavad mis tahes püügivahendit, mida on lubatud kasutada tursa püügil Läänemerel, ei ole kaptenil või tema volitatud esindajal määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 10 sätestatud tursapüügiloa koopiat või ta ei hoia seda laeva pardal.

| C. | Komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruse (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (1) artiklis 6 sätestatud laevaseire satelliitsüsteemi rikkumine. |
| --- | --- |

C.

Komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruse (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (1) artiklis 6 sätestatud laevaseire satelliitsüsteemi rikkumine.

| D. | Püügiraamatute, sh püügikoormuse aruannete, lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste, ülevõtmise deklaratsioonide ja veodokumentide andmete võltsimine või puudulik täitmine, vale hoidmine või puudulik esitamine, mis ei vasta määruses (EÜ) nr 2847/93 ning määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklites 11, 13, 15, 19 ja 22 sätestatule. |
| --- | --- |

D.

Püügiraamatute, sh püügikoormuse aruannete, lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste, ülevõtmise deklaratsioonide ja veodokumentide andmete võltsimine või puudulik täitmine, vale hoidmine või puudulik esitamine, mis ei vasta määruses (EÜ) nr 2847/93 ning määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklites 11, 13, 15, 19 ja 22 sätestatule.

| E. | Tursapüügi luba omava laeva kapten ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 16 sätestatud eripiirkondadesse sisenemise või sealt väljumise tingimusi. |
| --- | --- |

E.

Tursapüügi luba omava laeva kapten ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 16 sätestatud eripiirkondadesse sisenemise või sealt väljumise tingimusi.

| F. | Rohkem kui 300 kg eluskaalus tursaga pardal sõitva ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 17 sätestatud etteteatamise eeskirju. |
| --- | --- |

F.

Rohkem kui 300 kg eluskaalus tursaga pardal sõitva ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja ei järgi määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 17 sätestatud etteteatamise eeskirju.

| G. | Rohkem kui 750 kg tursa lossimine kalalaeva poolt väljaspool määratud sadamaid. |
| --- | --- |

G.

Rohkem kui 750 kg tursa lossimine kalalaeva poolt väljaspool määratud sadamaid.

| H. | Kalalaeva kapten ei kaalu turska esmakordsel lossimisel, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 19. |
| --- | --- |

H.

Kalalaeva kapten ei kaalu turska esmakordsel lossimisel, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 19.

| I. | Eiratakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 21 sätestatud läbisõidu piiranguid ja ümberlaadimise keeldu. |
| --- | --- |

I.

Eiratakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artiklis 21 sätestatud läbisõidu piiranguid ja ümberlaadimise keeldu.

---

(1)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/17

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuni 2008,

meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee asutamise kohta

(kodifitseeritud versioon)

(2008/590/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 9. detsembri 1981. aasta otsust 82/43/EMÜ millega asutatakse meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitlev nõuandekomitee (1) on korduvalt (2) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 9. detsembri 1981. aasta otsust 82/43/EMÜ millega asutatakse meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitlev nõuandekomitee (1) on korduvalt (2) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune otsus kodifitseerida.

| (2) | Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on inimväärikuse ja demokraatia oluline tingimus ning ühenduse õiguse, liikmesriikide põhiseaduste ja õigusaktide ning rahvusvaheliste ja Euroopa konventsioonide üks peamisi põhimõtteid. |
| --- | --- |

(2)

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on inimväärikuse ja demokraatia oluline tingimus ning ühenduse õiguse, liikmesriikide põhiseaduste ja õigusaktide ning rahvusvaheliste ja Euroopa konventsioonide üks peamisi põhimõtteid.

| (3) | Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte praktilist kohaldamist tuleb soodustada tõhusama koostöö ning arvamuste ja kogemuste vahetuse kaudu liikmesriikides võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavate organite ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(3)

Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte praktilist kohaldamist tuleb soodustada tõhusama koostöö ning arvamuste ja kogemuste vahetuse kaudu liikmesriikides võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavate organite ja komisjoni vahel.

| (4) | Nõukogu poolt võrdsete võimaluste valdkonnas vastuvõetud direktiivide, soovituste ja resolutsioonide täielikku rakendamist saab praktikas märgatavalt kiirendada siseriiklike asutuste abil, kelle käsutuses on eriteabe võrgustik. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu poolt võrdsete võimaluste valdkonnas vastuvõetud direktiivide, soovituste ja resolutsioonide täielikku rakendamist saab praktikas märgatavalt kiirendada siseriiklike asutuste abil, kelle käsutuses on eriteabe võrgustik.

| (5) | Naiste tööhõivega, naissoost füüsilisest isikust ettevõtjate või põllumajanduses tegutsevate naiste olukorra parandamisega ning võrdsete võimaluste edendamisega seotud ühenduse meetmete kavandamine ja rakendamine nõuab tihedat koostööd liikmesriikide vastavale valdkonnale spetsialiseerunud organitega. |
| --- | --- |

(5)

Naiste tööhõivega, naissoost füüsilisest isikust ettevõtjate või põllumajanduses tegutsevate naiste olukorra parandamisega ning võrdsete võimaluste edendamisega seotud ühenduse meetmete kavandamine ja rakendamine nõuab tihedat koostööd liikmesriikide vastavale valdkonnale spetsialiseerunud organitega.

| (6) | Seepärast on korrapärasteks konsultatsioonideks kõnealuste organitega vajalik vastava institutsioonilise raamistiku olemasolu, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on korrapärasteks konsultatsioonideks kõnealuste organitega vajalik vastava institutsioonilise raamistiku olemasolu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga asutab komisjon meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee, edaspidi „komitee”.

Artikkel 2

1.   Komitee abistab komisjoni meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamisele suunatud ühenduse meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning soodustab vastavate kogemuste, põhimõtete ja tavade jätkuvat vahetust liikmesriikide ja erinevate asjaomaste poolte vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks teeb komitee järgmist:

| a) | abistab komisjoni ühenduse tasandil võrdsete võimaluste edendamiseks võetud meetmete tulemuste järelevalve, hindamise ja levitamise vahendite arendamisel; |
| --- | --- |

a)

abistab komisjoni ühenduse tasandil võrdsete võimaluste edendamiseks võetud meetmete tulemuste järelevalve, hindamise ja levitamise vahendite arendamisel;

| b) | annab oma panuse ühenduse tegevuskavade kohaldamisse asjaomases valdkonnas, analüüsides eeskätt nende tulemusi ja tehes ettepanekuid võetud meetmete tulemuslikumaks muutmiseks; |
| --- | --- |

b)

annab oma panuse ühenduse tegevuskavade kohaldamisse asjaomases valdkonnas, analüüsides eeskätt nende tulemusi ja tehes ettepanekuid võetud meetmete tulemuslikumaks muutmiseks;

| c) | annab oma arvamustega panuse komisjoni aastaaruande koostamisse meeste ja naiste võrdsete võimaluste saavutamiseks tehtud edusammude kohta; |
| --- | --- |

c)

annab oma arvamustega panuse komisjoni aastaaruande koostamisse meeste ja naiste võrdsete võimaluste saavutamiseks tehtud edusammude kohta;

| d) | soodustab võrdsete võimaluste edendamiseks kõikidel tasanditel võetud meetmeid käsitleva teabe vahetust ja teeb vajaduse korral ettepanekuid võimalike täiendavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

d)

soodustab võrdsete võimaluste edendamiseks kõikidel tasanditel võetud meetmeid käsitleva teabe vahetust ja teeb vajaduse korral ettepanekuid võimalike täiendavate meetmete kohta;

| e) | esitab komisjonile selle palvel või omal algatusel arvamusi või aruandeid mis tahes küsimuses, mis on seotud võrdsete võimaluste edendamisega ühenduses. |
| --- | --- |

e)

esitab komisjonile selle palvel või omal algatusel arvamusi või aruandeid mis tahes küsimuses, mis on seotud võrdsete võimaluste edendamisega ühenduses.

3.   Komitee arvamuste ja aruannete levitamise kord määratakse kindlaks kokkuleppel komisjoniga. Need arvamused ja aruanded võidakse avaldada meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitleva komisjoni aastaaruande lisana.

Artikkel 3

1.   Komitee koosseisu kuulub 68 liiget, sealhulgas

| a) | üks esindaja iga liikmesriigi võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavast ministeeriumist või valitsusasutusest; selle esindaja määrab iga liikmesriigi valitsus; |
| --- | --- |

a)

üks esindaja iga liikmesriigi võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavast ministeeriumist või valitsusasutusest; selle esindaja määrab iga liikmesriigi valitsus;

| b) | üks esindaja iga liikmesriigi siseriiklikust komiteest või asutusest, kes on loodud ametliku otsusega ja kes asjaomaste valdkondade esindajatena on eelkõige vastutavad meeste ja naiste võrdsete võimaluste eest; kui liikmesriigis on mitu kõnealuse valdkonnaga tegelevat komiteed või asutust, otsustab komisjon nende eesmärkidest, struktuurist, representatiivsusest ja sõltumatuse ulatusest lähtuvalt, millise asutuse esindaja sobib komitee koosseisu kõige paremini; kui liikmesriigis kõnealune komitee puudub, esindab riiki selles komisjoni arvates samalaadseid kohustusi täitva asutuse liige. Komisjon määrab kõnealuse esindaja vastava siseriikliku komitee või asutuse ettepanekul; |
| --- | --- |

b)

üks esindaja iga liikmesriigi siseriiklikust komiteest või asutusest, kes on loodud ametliku otsusega ja kes asjaomaste valdkondade esindajatena on eelkõige vastutavad meeste ja naiste võrdsete võimaluste eest; kui liikmesriigis on mitu kõnealuse valdkonnaga tegelevat komiteed või asutust, otsustab komisjon nende eesmärkidest, struktuurist, representatiivsusest ja sõltumatuse ulatusest lähtuvalt, millise asutuse esindaja sobib komitee koosseisu kõige paremini; kui liikmesriigis kõnealune komitee puudub, esindab riiki selles komisjoni arvates samalaadseid kohustusi täitva asutuse liige. Komisjon määrab kõnealuse esindaja vastava siseriikliku komitee või asutuse ettepanekul;

| c) | seitse liiget, kes esindavad ühenduse tasandil tööandjate organisatsioone; |
| --- | --- |

c)

seitse liiget, kes esindavad ühenduse tasandil tööandjate organisatsioone;

| d) | seitse liiget, kes esindavad ühenduse tasandil töötajate organisatsioone. |
| --- | --- |

d)

seitse liiget, kes esindavad ühenduse tasandil töötajate organisatsioone.

Komisjon määrab kõnealused esindajad ühenduse tasandil tegutsevate tööturu osapoolte ettepanekul.

2.   Kaks Euroopa naiste mõjurühmaesindajat osalevad komitee töös vaatlejatena.

3.   Komisjonile nõuetekohase põhjendatud taotluse esitanud rahvusvaheliste ja kutseorganisatsioonide ning muude ühenduste esindajatele võidakse anda vaatleja staatus.

Artikkel 4

Igale komitee liikmele määratakse asendusliige artiklis 3 ettenähtud korras.

Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, osaleb asendusliige komitee koosolekutel ja selle töös ainult juhul, kui asjaomane komitee liige ei saa seda teha.

Artikkel 5

Komitee liikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib uueks ametiajaks samasse ametisse tagasi nimetada.

Kolme aasta möödudes jätkavad komitee liikmed oma ametikohal, kuni nende asemele leitakse uus liige või nad nimetatakse uueks ametiajaks samasse ametisse tagasi.

Liikme ametist lahkumise, tema poolt esindatavast organisatsioonist väljaastumise või surma korral lõpeb tema ametiaeg enne kolme aasta möödumist. Liikme ametiaeg võib ennetähtaegselt lõppeda ka juhul, kui liikme nimetanud organisatsioon taotleb tema asendamist.

Liige asendatakse tema ülejäänud ametiajaks artiklis 4 ettenähtud korras.

Liikmekohustuste täitmise eest ei maksta tasu; komisjon katab komitee ja artikli 8 alusel loodud töörühmade koosolekutega kaasnevad sõidu- ja elamiskulud vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

Artikkel 6

Komitee valib oma liikmete hulgast eesistuja, kelle ametiaeg on üks aasta. Valik tehakse kohalviibivate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega; otsuse tegemiseks on siiski vaja vähemalt poolte komitee liikmete poolthääli.

Sama häälteenamusega ja samadel tingimustel valitakse kaks ase-eesistujat, kes peavad eesistujat tema puudumise korral asendama. Eesistuja ja ase-eesistujad peavad olema eri liikmesriikidest. Nad moodustavad komitee juhatuse, kes tuleb kokku enne igat komitee koosolekut.

Komisjon korraldab komitee tööd tihedas koostöös eesistujaga. Komitee koosolekute päevakorra eelnõu kinnitab komisjon kokkuleppel eesistujaga. Komitee sekretariaadi ülesandeid täidab meeste ja naiste võrdsete võimaluste küsimustega tegelev komisjoni üksus. Komisjoni teenistused koostavad komitee koosolekute protokollid ja esitavad need komiteele heakskiitmiseks.

Artikkel 7

Eesistuja võib teatud päevakorraküsimuses kutsuda komitee töös eksperdina osalema vastavas valdkonnas eriti pädevaid isikuid.

Eksperdid võtavad osa ainult selle küsimusega seotud tööst, milles neil on palutud osaleda.

Artikkel 8

1.   Komitee võib luua töörühmi.

2.   Arvamuste ettevalmistamiseks võib komitee teha ettekandjale või väliseksperdile ülesandeks koostada edaspidi kindlaksmääratavas korras aruandeid.

3.   Üks või mitu komitee liiget võivad vaatlejatena osaleda teiste komisjoni nõuandekomiteede tegevuses ja teavitavad komiteed sellest vastavalt.

Artikkel 9

Artiklite 7 ja 8 alusel vastuvõetud Euroopa ühenduste eelarvet mõjutavad meetmed esitatakse komisjonile eelneva nõusoleku saamiseks ja neid rakendatakse vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

Artikkel 10

Komitee kutsub kokku komisjon ja selle koosolekud toimuvad tema ametiruumides. Komitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 11

Komitee aruteludel käsitletakse komisjoni taotlusi komitee arvamuse saamiseks või neid arvamusi, mida komitee omal algatusel soovib anda. Sellistele aruteludele ei järgne hääletust.

Komisjon võib komitee arvamuse taotlemisel kehtestada tähtaja, mille jooksul arvamus tuleb esitada.

Komitees esindatud erinevate rühmade väljendatud seisukohad protokollitakse. Protokoll edastatakse komisjonile.

Pärast taotletud arvamuse üksmeelset heakskiitmist koostab komitee ühised järeldused, mis lisatakse protokollile.

Artikkel 12

Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 287 kohaldamist, ei tohi komitee liikmed avalikustada neile komitee või selle töörühmade töös osalemise käigus teatavaks saanud teavet, kui komisjon on teatanud, et taotletud arvamus või esitatud küsimus puudutavad konfidentsiaalset teemat.

Sel juhul osalevad koosolekutel ainult komitee liikmed ja komisjoni allüksuste esindajad.

Artikkel 13

Otsus 82/43/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Brüssel, 16. juuni 2008

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 20, 28.1.1982, lk 35. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  Vt I lisa.

2

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud otsus koos selle muudatuste loeteluga

| Komisjoni otsus 82/43/EMÜ
  (EÜT L 20, 28.1.1982, lk 35). | |
| --- | --- |
| 1985. aasta ühinemisakti I lisa punkti VIII alapunkt 12
  (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 209). | |
| 1994. aasta ühinemisakti I lisa punkti IV alapunkt C
  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 115). | |
| Komisjoni otsus 95/420/EÜ
  (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 43). | |
| 2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 11.4
  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 585). | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006
  (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1). | Ainult osa, mis puudutab artikli 1 lõike 2 kuuenda taande viidet otsusele 82/43/EMÜ ja lisa punktile 9.1. |

Komisjoni otsus 82/43/EMÜ

(EÜT L 20, 28.1.1982, lk 35).

1985. aasta ühinemisakti I lisa punkti VIII alapunkt 12

(EÜT L 302, 15.11.1985, lk 209).

1994. aasta ühinemisakti I lisa punkti IV alapunkt C

(EÜT C 241, 29.8.1994, lk 115).

Komisjoni otsus 95/420/EÜ

(EÜT L 249, 17.10.1995, lk 43).

2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 11.4

(ELT L 236, 23.9.2003, lk 585).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006

(ELT L 362, 20.12.2006, lk 1).

Ainult osa, mis puudutab artikli 1 lõike 2 kuuenda taande viidet otsusele 82/43/EMÜ ja lisa punktile 9.1.

---

II LISA

Vastavustabel

| Otsus 82/43/EMÜ | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artiklid 1 ja 2 | Artiklid 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt a | Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt b | Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt b |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti c esimene taane | Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt c |
| Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti c teine taane | Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt d |
| Artikli 3 lõike 1 teine lõik | Artikli 3 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 3 lõiked 2 ja 3 | Artikli 3 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 4 esimene lause | Artikli 4 esimene lõik |
| Artikli 4 teine lause | Artikli 4 teine lõik |
| Artiklid 5 kuni 12 | Artiklid 5 kuni 12 |
| Artikkel 13 | — |
| — | Artikkel 13 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Otsus 82/43/EMÜ

Käesolev otsus

Artiklid 1 ja 2

Artiklid 1 ja 2

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt a

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt a

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt b

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt b

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti c esimene taane

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt c

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkti c teine taane

Artikli 3 lõike 1 esimese lõigu punkt d

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikli 3 lõike 1 teine lõik

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

Artikli 4 esimene lause

Artikli 4 esimene lõik

Artikli 4 teine lause

Artikli 4 teine lõik

Artiklid 5 kuni 12

Artiklid 5 kuni 12

Artikkel 13

—

—

Artikkel 13

—

I lisa

—

II lisa

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/22

---

KOMISJONI OTSUS,

30. juuni 2008,

ökodisaini nõuandefoorumi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/591/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ, (1) eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18 tagab komisjon, et ta jälgib oma tegevuses iga rakendusmeetme puhul liikmesriikide ja huvitatud isikute tasakaalustatud kaasamist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18 tagab komisjon, et ta jälgib oma tegevuses iga rakendusmeetme puhul liikmesriikide ja huvitatud isikute tasakaalustatud kaasamist.

| (2) | Direktiiviga 2005/32/EÜ nähakse ette, et osapooled kohtuvad nõuandefoorumil. Seepärast on vaja määratleda nõuandefoorumi ülesanded ja ülesehitus. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2005/32/EÜ nähakse ette, et osapooled kohtuvad nõuandefoorumil. Seepärast on vaja määratleda nõuandefoorumi ülesanded ja ülesehitus.

| (3) | Nõuandefoorum aitab komisjonil koostada tööplaani, aitab rakendusmeetmete määratlemisel ja läbivaatamisel, kehtestatud turu järelevalvemehhanismide tõhususe uurimisel ning vabatahtlike kokkulepete ja teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamisel. |
| --- | --- |

(3)

Nõuandefoorum aitab komisjonil koostada tööplaani, aitab rakendusmeetmete määratlemisel ja läbivaatamisel, kehtestatud turu järelevalvemehhanismide tõhususe uurimisel ning vabatahtlike kokkulepete ja teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamisel.

| (4) | Nõuandefoorumi koosseisus peaksid olema liikmesriikide esindajad ja asjaomase toote/tooterühmaga seotud huvitatud isikute, nagu tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijarühmade esindajad. |
| --- | --- |

(4)

Nõuandefoorumi koosseisus peaksid olema liikmesriikide esindajad ja asjaomase toote/tooterühmaga seotud huvitatud isikute, nagu tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijarühmade esindajad.

| (5) | Nõuandefoorumi jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Nõuandefoorumi jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist.

| (6) | Nõuandefoorumi liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3) |
| --- | --- |

(6)

Nõuandefoorumi liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3)

ON OTSUSTANUD JÄRGMIST:

Artikkel 1

Ülesanded

Ökodisaini nõuandefoorumi (edaspidi „foorum”) liikmete ülesanne on esitada arvamusi direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõikes 1 nimetatud tööplaani väljatöötamise ja muutmise kohta ning nõustada komisjoni nendes küsimustes, mis on seotud direktiivi 2005/32/EÜ rakendamisega, nagu sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 16 lõikes 2, artiklis 18 ja artiklis 23.

Artikkel 2

Konsulteerimine

Komisjon võib konsulteerida foorumiga igas küsimuses, mis on seotud direktiivi 2005/32/EÜ rakendamisega.

Artikkel 3

Koosseis

1.   Foorumi liikmed nimetab komisjon asjaomase toote/tooterühmaga seotud huvitatud isikute seast, kes on vastanud kandideerimiskutsele.

2.   Foorumis on kuni 60 liiget, kelle hulka kuulub:

| a) | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

a)

üks esindaja igast liikmesriigist;

| b) | üks esindaja igast Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist; |
| --- | --- |

b)

üks esindaja igast Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist;

| c) | kuni 30 huvitatud isikute esindajat, nagu osutatud direktiivi 2005/32/EÜ artiklis 18. |
| --- | --- |

c)

kuni 30 huvitatud isikute esindajat, nagu osutatud direktiivi 2005/32/EÜ artiklis 18.

3.   Iga liige määrab foorumi istungitele oma esindaja, kellel on kogemused ja pädevus vastaval alal.

4.   Foorumi liikmed nimetatakse ametisse kolmeks aastaks õigusega olla ametisse tagasi valitud ning nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni lõike 3 kohaselt või kuni nende ametiaeg lõpeb.

5.   Liikmeid võib kuni nende ametiaja lõpuni asendada järgmistel juhtudel:

| a) | kui liige astub tagasi; |
| --- | --- |

a)

kui liige astub tagasi;

| b) | kui liige ei ole enam suuteline tõhusalt foorumi aruteludes osalema; |
| --- | --- |

b)

kui liige ei ole enam suuteline tõhusalt foorumi aruteludes osalema;

| c) | kui liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid. |
| --- | --- |

c)

kui liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid.

6.   Liikmete nimekiri ja edaspidised muudatused nimekirjas avaldatakse ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning transpordi ja energeetika peadirektoraadi veebilehtedel ning komisjoni eksperdirühmade registris.

Artikkel 4

Töökord

1.   Foorumi eesistujaks on komisjoni esindaja.

2.   Kokkuleppel eesistujaga võib moodustada alarühmi, kes tegelevad foorumilt saadud volituste alusel konkreetsete küsimuste lahendamisega. Alarühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali.

3.   Eesistuja võib, kui see on vajalik ja/või kasulik, kutsuda foorumi või alarühma aruteludes osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

4.   Foorumi või alarühma aruteludes või töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Foorumi ja selle alarühmade istungid toimuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Foorumi või alarühma istungitel võivad osaleda teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi.

6.   Foorumi töökord on esitatud lisas.

7.   Komisjon võib avaldada või Internetis kättesaadavaks teha foorumi kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 5

Kulude hüvitamine

Komisjon hüvitab iga liikmesriigi ühe esindaja ja artikli 4 lõike 3 kohaselt kutsutud tehniliste ekspertide foorumi tegevusega seotud reisi- ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Foorumi liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele nende osutatud teenuste eest hüvitist ei maksta.

Istungite kulud hüvitatakse foorumile komisjoni pädeva talituse eraldatud aastaeelarve piires.

Brüssel, 30. juuni 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2008/28/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 48).

1

(2)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

LISA

Ökodisaini nõuandefoorumi töökord

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse direktiivi 2005/32/EÜ, eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse komisjoni avaldatud töökorra standardeeskirju,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE KODUKORRA:

Artikkel 1

Istungi kokkukutsumine

1.   Foorumi istungi kutsub kokku eesistuja.

2.   Võib korraldada foorumi ühisistungeid koos rühmadega, kelle vastutusalasse kuuluvad arutatavad küsimused.

Artikkel 2

Päevakord

1.   Eesistuja koostab päevakorra ja esitab selle foorumile.

2.   Päevakorras tehakse vahet järgmiste küsimuste vahel:

| a) | nõupidamine foorumi huvitatud isikutega järgmistes küsimustes:






  — | tööplaani koostamine ja muutmine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

a)

nõupidamine foorumi huvitatud isikutega järgmistes küsimustes:

—

tööplaani koostamine ja muutmine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõikele 1;

| — | rakendusmeetmete määratlemine ja ülevaatamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõikele 2 ja artiklile 18; |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmete määratlemine ja ülevaatamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõikele 2 ja artiklile 18;

| — | kehtestatud turujärelevalvemehhanismide tõhususe uurimine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18; |
| --- | --- |

—

kehtestatud turujärelevalvemehhanismide tõhususe uurimine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18;

| — | vabatahtlike kokkulepete ning teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18; |
| --- | --- |

—

vabatahtlike kokkulepete ning teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 18;

| — | direktiivi ja selle rakendusmeetmete tõhususe, rakendusmeetmete läve, turu järelevalvemehhanismide ja võimalike käivitatud asjakohaste eneseregulatsioonimeetmete tõhususe läbivaatamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 23; |
| --- | --- |

—

direktiivi ja selle rakendusmeetmete tõhususe, rakendusmeetmete läve, turu järelevalvemehhanismide ja võimalike käivitatud asjakohaste eneseregulatsioonimeetmete tõhususe läbivaatamine vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artiklile 23;

| b) | muud foorumile esitatavad küsimused teabe saamiseks või arvamuste vahetamiseks kas esimehe algatusel või foorumi liikme kirjalikul taotlusel ja eesistuja heakskiidul. |
| --- | --- |

b)

muud foorumile esitatavad küsimused teabe saamiseks või arvamuste vahetamiseks kas esimehe algatusel või foorumi liikme kirjalikul taotlusel ja eesistuja heakskiidul.

3.   Foorum võtab päevakorra vastu istungi alguses.

Artikkel 3

Dokumentide edastamine foorumi liikmetele

1.   Eesistuja saadab istungikutse, päevakorra ja töödokumendid, mille kohta foorumi huvitatud isikutelt oodatakse nõuannet, ning mis tahes muud töödokumendid foorumi liikmetele artikli 12 lõike 2 kohaselt hiljemalt üks kuu enne istungi toimumist.

2.   Foorumi liikmed võivad esitada eesistujale täiendavaid töödokumente ja kirjalikke avaldusi, kuid mitte hiljem kui üks nädal enne istungi toimumist. Dokumendid tehakse nende saabumisel foorumi liikmetele kättesaadavaks.

3.   Kiireloomulistel juhtudel võib foorumi eesistuja kas foorumi liikme taotlusel või oma algatusel lühendada lõigetes 1 ja 2 sätestatud dokumentide tähtaega kuni viie kalendripäevani enne istungi kuupäeva.

4.   Eesistuja otsusega võib foorumile esitada töödokumente, mille on koostanud või edastanud huvitatud isikud, kes ei ole foorumi liikmed.

Artikkel 4

Foorumil esitatud arvamused

1.   Eesistuja protokollib liikmesriikide esindajate ja teiste huvitatud isikute foorumil esitatud arvamused.

2.   Liikmesriikide esindajad ja huvitatud isikud võivad arvamused esitada ka kirjalikult vastavalt artiklile 3.

3.   Pärast foorumil toimunud arutelusid võib kuni kolme nädala jooksul esitada täiendavaid kirjalikke avaldusi.

4.   Vajaduse korral võib kohaldada artiklis 8 sätestatud kirjalikku menetlust.

Artikkel 5

Esindatus

1.   Selleks et tagada asjaomaste sidusrühmade tasakaalustatud osavõttu iga arutusel oleva tooterühma puhul, võib eesistuja teatud istungitele teatavate päevakorraküsimuste arutamiseks kutsuda mitteliikmetest huvitatud isikuid.

2.   Iga foorumi liige määrab ühe esindaja foorumi istungitele ja teatab sellest eesistujale. Eesistuja loal võivad määratud esindajad liikme kulul võtta kaasa eksperte. Liikmed teatavad eesistujale hiljemalt kaks nädalat enne istungit, milliseid eksperte nad soovivad koos esindajaga istungile kutsuda. Kui eesistuja ei ole esitanud hiljemalt üks nädal enne istungit vastuväiteid eksperdi osalemisele, loetakse luba antuks.

3.   Iga liige võib esindada teisi liikmeid. Esindav liige esitab enne istungit eesistujale kirjaliku nõusoleku esindatavatelt liikmetelt.

4.   Liikmed hoolitsevad selle eest, et sidusrühmad, keda nad esindavad, oleksid nõuetekohaselt informeeritud foorumi aruteludest.

5.   Liikmed tagavad esindatavate sidusrühmade nõuetekohase teavitamise ja esinduslike otsuste tegemise.

Artikkel 6

Alarühmad

Eesistuja võib eriküsimuste uurimiseks luua alarühmi. Alarühmade eesistujaks on komisjoni esindaja. Alarühmad annavad aru foorumile. Sel eesmärgil võivad nad määrata ettekandja.

Artikkel 7

Kolmandate isikute kaasamine

Eesistuja võib teha otsuse kutsuda istungile kolmandaid isikuid ja eksperte teatavate küsimuste arutamiseks.

Artikkel 8

Kirjalik menetlus

1.   Kui tekib vajadus, võivad liikmesriigid ja foorumi huvitatud isikud esitada oma arvamuse kirjalikult. Sel eesmärgil saadab eesistuja foorumi liikmetele töödokumendi(d), mille kohta soovitakse liikmesriikide ja foorumi huvitatud isikute arvamust vastavalt artikli 12 lõikele 2. Märkuste esitamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui neliteist päeva ega pikem kui üks kuu.

2.   Kiireloomulistel juhtudel kohaldatakse artikli 3 lõikes 3 sätestatud tähtaega.

Artikkel 9

Sekretariaat

Komisjon tagab foorumi sekretariaaditeenused.

Artikkel 10

Istungi protokoll

1.   Kõigi istungite protokollid koostatakse eesistuja juhatusel ning need sisaldavad eelkõige artikli 2 lõike 2 punktis a nimetatud ja komisjoni talitustes koostatud töödokumendi (töödokumentide) kohta istungil avaldatud arvamusi ning vajaduse korral artikli 2 lõike 2 punktis b nimetatud küsimuste kohta esitatud arvamusi. Eraldi lisas esitatakse vastavalt artiklile 4 laekunud kirjalike avalduste loetelu. Protokoll saadetakse ühe kuu jooksul foorumi liikmetele ja mitteliikmetele, kes istungil osalesid.

2.   Kui foorumi liikmetel on protokolli kohta märkusi, saadavad nad need kahe nädala jooksul kirjalikult eesistujale. Foorumile antakse märkustest teada. Lahkarvamuste korral arutab esitatud muudatust foorum. Lahkarvamuse püsides lisatakse kõnealune muudatus protokollile.

Artikkel 11

Osalejate registreerimine

Eesistuja koostab igal istungil osavõtjate nimekirja, kus on kirjas osavõtja nimi, selle organisatsiooni nimi, kuhu ta kuulub, ja vajaduse korral huvitatud isiku nimi, keda osavõtja esindab.

Artikkel 12

Kirjavahetus

1.   Foorumi tööga seotud kirjavahetus saadetakse komisjonile elektrooniliselt ja märkega suunata see eesistujale.

2.   Foorumi liikmetele ette nähtud kirjad saadetakse liikmetele elektrooniliselt. Liikmed määravad kontaktisiku(d), kellele suunatakse kirjavahetus, ja teatavad sellest eesistujale kirjalikult.

Artikkel 13

Isikuandmete kaitse

Isikuandmeid töödeldakse käesoleva töökorra raames vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/27

---

KOMISJONI OTSUS,

3. juuli 2008,

millega muudetakse otsust 2000/572/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid hakkliha ja lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3301 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/592/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, millega sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 9 lõike 2 punkti b ja lõike 4 punkte b ja c,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, (2) eriti selle artiklit 12,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (3) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (4) eriti selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2000/572/EÜ (5) sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2000/572/EÜ (5) sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ja veterinaarsertifikaadid lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest.

| (2) | Pärast määruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004 ja 854/2004 ning komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (6) jõustumist on vaja muuta ja ajakohastada ühenduse terviseohutuse ja sertifitseerimise nõudeid lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest, et viidata õigesti uutele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(2)

Pärast määruste (EÜ) nr 852/2004, (EÜ) nr 853/2004 ja 854/2004 ning komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (6) jõustumist on vaja muuta ja ajakohastada ühenduse terviseohutuse ja sertifitseerimise nõudeid lihavalmististe ühendusse importimiseks kolmandatest riikidest, et viidata õigesti uutele õigusaktidele.

| (3) | TRACES (kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem) on ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem, mis võeti kasutusele komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ (TRACES-süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta). (7) Veterinaar- ja terviseohutussertifikaatide ühtsustamine on eelkõige vajalik sertifikaatide tõhusaks elektrooniliseks töötlemiseks TRACES-süsteemis. |
| --- | --- |

(3)

TRACES (kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem) on ühtne veterinaariaalane elektrooniline süsteem, mis võeti kasutusele komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ (TRACES-süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta). (7) Veterinaar- ja terviseohutussertifikaatide ühtsustamine on eelkõige vajalik sertifikaatide tõhusaks elektrooniliseks töötlemiseks TRACES-süsteemis.

| (4) | Komisjoni 16. aprilli 2007. aasta otsusega 2007/240/EÜ (millega kehtestatakse uued veterinaarsertifikaadid elusloomade, sperma, embrüote, munarakkude ja loomsete saaduste toomiseks ühendusse otsuste 79/542/EMÜ, 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ, 93/196/EMÜ, 93/197/EMÜ, 95/328/EÜ, 96/333/EÜ, 96/539/EÜ, 96/540/EÜ, 2000/572/EÜ, 2000/585/EÜ, 2000/666/EÜ, 2002/613/EÜ, 2003/56/EÜ, 2003/779/EÜ, 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ, 2003/863/EÜ, 2003/881/EÜ, 2004/407/EÜ, 2004/438/EÜ, 2004/595/EÜ, 2004/639/EÜ ja 2006/168/EÜ raames) (8) nähakse ette, et mitmesugused veterinaar- ning terviseohutus- ja loomatervisesertifikaadid, mille esitamist nõutakse elusloomade, sperma, embrüote, munarakkude ning loomse päritoluga toodete ühendusse importimisel ning ühenduse kaudu toimuval loomsete saaduste transiitveol, peavad põhinema kõnesoleva otsuse I lisas esitatud näidissertifikaatidel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 16. aprilli 2007. aasta otsusega 2007/240/EÜ (millega kehtestatakse uued veterinaarsertifikaadid elusloomade, sperma, embrüote, munarakkude ja loomsete saaduste toomiseks ühendusse otsuste 79/542/EMÜ, 92/260/EMÜ, 93/195/EMÜ, 93/196/EMÜ, 93/197/EMÜ, 95/328/EÜ, 96/333/EÜ, 96/539/EÜ, 96/540/EÜ, 2000/572/EÜ, 2000/585/EÜ, 2000/666/EÜ, 2002/613/EÜ, 2003/56/EÜ, 2003/779/EÜ, 2003/804/EÜ, 2003/858/EÜ, 2003/863/EÜ, 2003/881/EÜ, 2004/407/EÜ, 2004/438/EÜ, 2004/595/EÜ, 2004/639/EÜ ja 2006/168/EÜ raames) (8) nähakse ette, et mitmesugused veterinaar- ning terviseohutus- ja loomatervisesertifikaadid, mille esitamist nõutakse elusloomade, sperma, embrüote, munarakkude ning loomse päritoluga toodete ühendusse importimisel ning ühenduse kaudu toimuval loomsete saaduste transiitveol, peavad põhinema kõnesoleva otsuse I lisas esitatud näidissertifikaatidel.

| (5) | Vastavalt sellele tuleks otsuse 2000/572/EÜ II ja III lisas sätestatud näidissertifikaadid asendada uute näidistega, et tagada kokkusobivus TRACES-süsteemiga. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt sellele tuleks otsuse 2000/572/EÜ II ja III lisas sätestatud näidissertifikaadid asendada uute näidistega, et tagada kokkusobivus TRACES-süsteemiga.

| (6) | Vältimaks häireid kaubanduses, tuleb otsuse 2000/572/EÜ kohaselt enne käesolevas otsuses ettenähtud muudatuste tegemist väljastatud sertifikaate lubada kasutada veel kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamiskuupäeva. Neid sertifikaate tuleb aktsepteerida ühendusse importimisel kümne kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Vältimaks häireid kaubanduses, tuleb otsuse 2000/572/EÜ kohaselt enne käesolevas otsuses ettenähtud muudatuste tegemist väljastatud sertifikaate lubada kasutada veel kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamiskuupäeva. Neid sertifikaate tuleb aktsepteerida ühendusse importimisel kümne kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kohaldamist.

| (7) | Seetõttu tuleks otsust 2000/572/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks otsust 2000/572/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2000/572/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Lihavalmistisi imporditakse järgmistel tingimustel.






  1) | Need on toodetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (12) sätestatud asjaomastele nõuetele, nagu on näidatud käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 2 osutatud terviseohutuse sertifikaadis. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Lihavalmistisi imporditakse järgmistel tingimustel.

1)

Need on toodetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002, (9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (12) sätestatud asjaomastele nõuetele, nagu on näidatud käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 2 osutatud terviseohutuse sertifikaadis.

| 2) | Need on pärit ettevõttest või ettevõtetest, kes rakendab (rakendavad) ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetele tuginevat programmi vastavalt määrusele (EÜ) nr 852/2004. |
| --- | --- |

2)

Need on pärit ettevõttest või ettevõtetest, kes rakendab (rakendavad) ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetele tuginevat programmi vastavalt määrusele (EÜ) nr 852/2004.

| 3) | Need on tootmisettevõttes või päritoluettevõttes külmutatud sisetemperatuurini kuni – 18 °C. |
| --- | --- |

3)

Need on tootmisettevõttes või päritoluettevõttes külmutatud sisetemperatuurini kuni – 18 °C.

| 2) | Artiklit 4a muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse sõnad „otsus 94/984/EÜ” sõnadega „komisjoni otsus 2006/696/EÜ (13) |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4a muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse sõnad „otsus 94/984/EÜ” sõnadega „komisjoni otsus 2006/696/EÜ (13)

| b) | punktis b asendatakse sõnad „otsus 94/984/EÜ” sõnadega „komisjoni otsus 2006/696/EÜ”. |
| --- | --- |

b)

punktis b asendatakse sõnad „otsus 94/984/EÜ” sõnadega „komisjoni otsus 2006/696/EÜ”.

| 3) | II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Kuni 1. aprillini 2009 lubatakse ühendusse siiski importida lihavalmististe saadetisi, mille veterinaarsertifikaat on väljastatud otsuses 2000/572/EMÜ esitatud näidiste kohaselt enne käesoleva otsusega tehtud muudatusi ning mille väljastamiskuupäev on varasem kui 31. detsember 2008.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2002, lk 11.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1243/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 8).

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/437/EÜ (ELT L 154, 30.4.2004, lk 65.

5

(6)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 60. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1245/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 19).

6

(7)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 63. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/515/EÜ (ELT L 187, 19.7.2005, lk 29).

7

(8)  ELT L 104, 21.4.2007, lk 37.

8

(9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

9

(10)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

10

(11)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

11

(12)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.”

12

(13)  ELT L 295, 25.10.2006, lk 1.”;

13

---

LISA

II LISA

Kolmandatest riikidest Euroopa Ühendusse saatmiseks ettenähtud lihavalmististe veterinaar- ja terviseohutussertifikaadi näidis

Image

Image

Image

Image

III LISA

(TRANSIIT JA/VÕI LADUSTAMINE)

Image

Image

---

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/35

---

KOMISJONI OTSUS,

11. juuli 2008,

millega muudetakse otsust 2007/60/EÜ seoses Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti ülesannete ja tegevusaja muutmisega

(2008/593/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „amet”) loodi komisjoni otsusega 2007/60/EÜ, (2) et hallata ühenduse tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kuni 31. detsembrini 2008 ühenduse rahalise abi andmisega seonduvate ülesannete täitmiseks vastavalt nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. (3) Mitmed kõnealused projektid jätkuvad ka pärast 31. detsembrit 2008. |
| --- | --- |

(1)

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „amet”) loodi komisjoni otsusega 2007/60/EÜ, (2) et hallata ühenduse tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kuni 31. detsembrini 2008 ühenduse rahalise abi andmisega seonduvate ülesannete täitmiseks vastavalt nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusele (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. (3) Mitmed kõnealused projektid jätkuvad ka pärast 31. detsembrit 2008.

| (2) | Amet peaks vastutama ka projektide eest, mis saavad rahalist abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 (4) alusel, kuna kõnesoleva määruse alusel jätkatakse selliste üleeuroopalise transpordivõrgu tegevuste rahastamist, mis on sarnased määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel rahastatavate tegevustega, mille jaoks amet on juba volitused saanud. |
| --- | --- |

(2)

Amet peaks vastutama ka projektide eest, mis saavad rahalist abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 (4) alusel, kuna kõnesoleva määruse alusel jätkatakse selliste üleeuroopalise transpordivõrgu tegevuste rahastamist, mis on sarnased määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel rahastatavate tegevustega, mille jaoks amet on juba volitused saanud.

| (3) | Amet ei peaks vastutama ühenduse rahalise abi andmist käsitlevate üksikotsuste vastuvõtmise eest. Programmi rakendamise tõhususe ja tulemuslikkuse jätkuvaks suurendamiseks võib komisjon siiski otsustada volitada ametit selliste otsuste muudatusi vastu võtma. |
| --- | --- |

(3)

Amet ei peaks vastutama ühenduse rahalise abi andmist käsitlevate üksikotsuste vastuvõtmise eest. Programmi rakendamise tõhususe ja tulemuslikkuse jätkuvaks suurendamiseks võib komisjon siiski otsustada volitada ametit selliste otsuste muudatusi vastu võtma.

| (4) | Amet peaks eelkõige vastutama projektidega seotud tegevuste eest, sõltumata ühenduse rahalise abi vormist ja andmise viisist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklis 6. Seevastu tuleks välja jätta kõik programmiga seotud tegevused, nagu kontrollimine ja poliitiliste otsuste tegemine, mis peaksid jääma komisjoni pädevusse. |
| --- | --- |

(4)

Amet peaks eelkõige vastutama projektidega seotud tegevuste eest, sõltumata ühenduse rahalise abi vormist ja andmise viisist, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklis 6. Seevastu tuleks välja jätta kõik programmiga seotud tegevused, nagu kontrollimine ja poliitiliste otsuste tegemine, mis peaksid jääma komisjoni pädevusse.

| (5) | Amet peaks eelkõige vastutama kaasnevate meetmete eest, mis aitavad kaasa TEN-T programmi tõhususele ja tulemuslikkusele, sealhulgas TEN-T programmi tutvustamine kõigile asjaomastele isikutele ning selle nähtavuse suurendamine üldsuse jaoks, eesmärgiga suurendada maksimaalselt selle Euroopa lisandväärtust liikmesriikides ja ELiga piirnevates kolmandates riikides. Sellised meetmed võivad hõlmata järgmisi tegevusi: suunatud teadlikkuse parandamise kampaaniad ja tutvustuskampaaniad, nagu TEN-T programmile pühendatud päevade, seminaride ja konverentside korraldamine, tulemuste ja parimate tavade teatavaks tegemine ning levitamine asjakohaste väljaannete abil, sealhulgas elektrooniliste meediakanalite kaudu, näiteks pressiteadete koostamine, potentsiaalsetele taotlejatele ette nähtud suuniste koostamine, edulugusid ja aastaaruandeid sisaldavate brošüüride väljaandmine ning ameti ja/või komisjoni esindajate asjaomastel üritustel (transpordi infrastruktuuride avamine) osalemise korraldamine. |
| --- | --- |

(5)

Amet peaks eelkõige vastutama kaasnevate meetmete eest, mis aitavad kaasa TEN-T programmi tõhususele ja tulemuslikkusele, sealhulgas TEN-T programmi tutvustamine kõigile asjaomastele isikutele ning selle nähtavuse suurendamine üldsuse jaoks, eesmärgiga suurendada maksimaalselt selle Euroopa lisandväärtust liikmesriikides ja ELiga piirnevates kolmandates riikides. Sellised meetmed võivad hõlmata järgmisi tegevusi: suunatud teadlikkuse parandamise kampaaniad ja tutvustuskampaaniad, nagu TEN-T programmile pühendatud päevade, seminaride ja konverentside korraldamine, tulemuste ja parimate tavade teatavaks tegemine ning levitamine asjakohaste väljaannete abil, sealhulgas elektrooniliste meediakanalite kaudu, näiteks pressiteadete koostamine, potentsiaalsetele taotlejatele ette nähtud suuniste koostamine, edulugusid ja aastaaruandeid sisaldavate brošüüride väljaandmine ning ameti ja/või komisjoni esindajate asjaomastel üritustel (transpordi infrastruktuuride avamine) osalemise korraldamine.

| (6) | Väliskonsultandid on läbi viinud ajakohastatud tasuvusanalüüsi, millest nähtub, et ameti haldusressursid vajavad eelkõige personalivaldkonnas märkimisväärset täiendamist. Amet oleks ka edaspidi kõige kulutasuvam lahendus. |
| --- | --- |

(6)

Väliskonsultandid on läbi viinud ajakohastatud tasuvusanalüüsi, millest nähtub, et ameti haldusressursid vajavad eelkõige personalivaldkonnas märkimisväärset täiendamist. Amet oleks ka edaspidi kõige kulutasuvam lahendus.

| (7) | Seetõttu tuleks otsust 2007/60/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks otsust 2007/60/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud sätted on kooskõlas täitevasutuste regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud sätted on kooskõlas täitevasutuste regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsust 2007/60/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Tegevusaeg
  Rakendusamet asutatakse ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tegevusaeg

Rakendusamet asutatakse ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015.”

| 2. | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ameti ülesanne on ühenduse tegevuse raames üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas nõukogu määruse (EÜ) nr 2236/95 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 (6) alusel ühenduse rahalise abi andmisega seonduvate ülesannete täitmine, välja arvatud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust seoses poliitiliste otsuste täideviimisega, nagu kavandamine, prioriteetide seadmine, projektide valimine vastavalt määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklile 5, programmi hindamine ja seadusandlik seire. Ametile usaldatakse järgmised ülesanded:






  a) | abi komisjonile kavandamise ja valimise järgus ning üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest ühist huvi pakkuvatele projektidele antud rahalise abi järelevalve järgu haldamine ja selleks vajalike kontrollide läbiviimine asjakohaste otsuste vastuvõtmisega vastavalt komisjoni poolt ametile antud volitustele; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ameti ülesanne on ühenduse tegevuse raames üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas nõukogu määruse (EÜ) nr 2236/95 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 (6) alusel ühenduse rahalise abi andmisega seonduvate ülesannete täitmine, välja arvatud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust seoses poliitiliste otsuste täideviimisega, nagu kavandamine, prioriteetide seadmine, projektide valimine vastavalt määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklile 5, programmi hindamine ja seadusandlik seire. Ametile usaldatakse järgmised ülesanded:

a)

abi komisjonile kavandamise ja valimise järgus ning üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest ühist huvi pakkuvatele projektidele antud rahalise abi järelevalve järgu haldamine ja selleks vajalike kontrollide läbiviimine asjakohaste otsuste vastuvõtmisega vastavalt komisjoni poolt ametile antud volitustele;

| b) | kooskõlastamine teiste ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige rahaliste toetuste kooskõlastuse tagamine ka struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ning Euroopa Investeerimispangast rahastatavate ühist huvi pakkuvate projektide kogu teostuse lõikes; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastamine teiste ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige rahaliste toetuste kooskõlastuse tagamine ka struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ning Euroopa Investeerimispangast rahastatavate ühist huvi pakkuvate projektide kogu teostuse lõikes;

| c) | tehniline abi projekti korraldajatele projektide finantskorralduse osas ja ühiste hindamismeetodite väljaarendamine; |
| --- | --- |

c)

tehniline abi projekti korraldajatele projektide finantskorralduse osas ja ühiste hindamismeetodite väljaarendamine;

| d) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning komisjoni volitusel kõikide ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas vajalike toimingute täitmine, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2236/95 ja määruses (EÜ) nr 680/2007; |
| --- | --- |

d)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning komisjoni volitusel kõikide ühenduse tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas vajalike toimingute täitmine, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2236/95 ja määruses (EÜ) nr 680/2007;

| e) | kogu üleeuroopalise võrgu elluviimiseks vajaliku, komisjoni nõutava teabe kogumine, analüüsimine ja komisjonile edastamine; |
| --- | --- |

e)

kogu üleeuroopalise võrgu elluviimiseks vajaliku, komisjoni nõutava teabe kogumine, analüüsimine ja komisjonile edastamine;

| f) | kaasnevad meetmed, mis aitavad kaasa TEN-T programmi tõhususele ja tulemuslikkusele, sealhulgas TEN-T programmi tutvustamine kõigile asjaomastele isikutele ning selle nähtavuse suurendamine üldsuse jaoks, eesmärgiga suurendada maksimaalselt selle Euroopa lisandväärtust liikmesriikides ja ELiga piirnevates kolmandates riikides; |
| --- | --- |

f)

kaasnevad meetmed, mis aitavad kaasa TEN-T programmi tõhususele ja tulemuslikkusele, sealhulgas TEN-T programmi tutvustamine kõigile asjaomastele isikutele ning selle nähtavuse suurendamine üldsuse jaoks, eesmärgiga suurendada maksimaalselt selle Euroopa lisandväärtust liikmesriikides ja ELiga piirnevates kolmandates riikides;

| g) | komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine. |
| --- | --- |

g)

komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine.

Brüssel, 11. juuli 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 88.

2

(3)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1159/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 16).

3

(4)  ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.

4

(5)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1159/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 16).

5

(6)  ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.”

6

---

SOOVITUSED

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/37

---

KOMISJONI SOOVITUS,

2. juuli 2008,

digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3282 all)

(2008/594/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majanduskasvule ja tööhõivele suunatud strateegiline algatus i2010 toetub info- ja sidetehnoloogiapoliitika ning info- ja sidetehnoloogiaga seotud teadusuuringute ja uuenduste kasutamisele Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Algatusega i2010 edendatakse Euroopa infoühiskonna loomist ja innustatakse osutama paremaid avalikke teenuseid, sealhulgas e-tervishoiuteenuseid. |
| --- | --- |

(1)

Majanduskasvule ja tööhõivele suunatud strateegiline algatus i2010 toetub info- ja sidetehnoloogiapoliitika ning info- ja sidetehnoloogiaga seotud teadusuuringute ja uuenduste kasutamisele Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks. Algatusega i2010 edendatakse Euroopa infoühiskonna loomist ja innustatakse osutama paremaid avalikke teenuseid, sealhulgas e-tervishoiuteenuseid.

| (2) | Euroopa tervishoiusüsteemidega seotud praegusi ja tulevasi ülesandeid saab vähemalt osaliselt lahendada oma väärtust tõendanud info- ja sidetehnoloogialahenduse (e-tervishoiu) kasutamisega. e-tervishoiust kasu saamiseks on oluline parandada koostööd liikmesriikide e-tervishoiusüsteemide ja -rakenduste koostalitlusvõime alal. Digitaalsed terviseloosüsteemid on e-tervishoiusüsteemide oluline osa. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa tervishoiusüsteemidega seotud praegusi ja tulevasi ülesandeid saab vähemalt osaliselt lahendada oma väärtust tõendanud info- ja sidetehnoloogialahenduse (e-tervishoiu) kasutamisega. e-tervishoiust kasu saamiseks on oluline parandada koostööd liikmesriikide e-tervishoiusüsteemide ja -rakenduste koostalitlusvõime alal. Digitaalsed terviseloosüsteemid on e-tervishoiusüsteemide oluline osa.

| (3) | Digitaalsed terviseloosüsteemid võimaldavad parandada terviseteabe kvaliteeti ja turvalisust võrreldes tavapäraste terviselugudega. Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime peaks lihtsustama juurdepääsu ning parandama patsientidele osutatava meditsiinilise abi kvaliteeti ja ohutust kogu ühenduses, andes patsientidele ja tervishoiutöötajatele asja- ja ajakohast teavet ning tagades samal ajal isikuandmete ja konfidentsiaalsuse kaitse kõrgeimad standardid. E-tervishoiu valdkonna piiriülese koostalitlusvõime parandamine nõuab eri liikmesriikide tervishoiuteenuste osutajate, kõnealuste teenuste ostjate ja seadusandjate koostööd. Samal ajal ei pruugi iga koostalitlusvõimega seotud meede tingimata kaasa tuua tervishoiuteenuste korraldamist ja osutamist käsitlevate seaduste ja eeskirjade ühtlustamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

(3)

Digitaalsed terviseloosüsteemid võimaldavad parandada terviseteabe kvaliteeti ja turvalisust võrreldes tavapäraste terviselugudega. Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime peaks lihtsustama juurdepääsu ning parandama patsientidele osutatava meditsiinilise abi kvaliteeti ja ohutust kogu ühenduses, andes patsientidele ja tervishoiutöötajatele asja- ja ajakohast teavet ning tagades samal ajal isikuandmete ja konfidentsiaalsuse kaitse kõrgeimad standardid. E-tervishoiu valdkonna piiriülese koostalitlusvõime parandamine nõuab eri liikmesriikide tervishoiuteenuste osutajate, kõnealuste teenuste ostjate ja seadusandjate koostööd. Samal ajal ei pruugi iga koostalitlusvõimega seotud meede tingimata kaasa tuua tervishoiuteenuste korraldamist ja osutamist käsitlevate seaduste ja eeskirjade ühtlustamist liikmesriikides.

| (4) | Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime puudumine on üks peamisi takistusi e-tervishoiust sotsiaalse ja majandusliku kasu saamisel ühenduses. Tehnilise ja semantilise koostalitlusvõime puudumine süvendab e-tervishoiuturu killustatust. Praegu liikmesriikides kasutatavad tervisega seotud info- ja sidesüsteemid ning -standardid on sageli ühildumatud ega lihtsusta juurdepääsu teabele, mis on oluline eri liikmesriikides ohutute ja kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime puudumine on üks peamisi takistusi e-tervishoiust sotsiaalse ja majandusliku kasu saamisel ühenduses. Tehnilise ja semantilise koostalitlusvõime puudumine süvendab e-tervishoiuturu killustatust. Praegu liikmesriikides kasutatavad tervisega seotud info- ja sidesüsteemid ning -standardid on sageli ühildumatud ega lihtsusta juurdepääsu teabele, mis on oluline eri liikmesriikides ohutute ja kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamiseks.

| (5) | Komisjoni 30. aprilli 2004. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „E-tervishoid – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa e-tervishoiuruumi tegevuskava” (1) on antud ülevaade e-tervishoiusüsteemide potentsiaalist ja nende kasutuselevõtuga seotud olulistest probleemidest. Nimetatud teatises esitatud tegevuskavas kutsutakse ühendust ja liikmesriike võtma ühiseid meetmeid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime saavutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 30. aprilli 2004. aasta teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „E-tervishoid – Euroopa kodanike tervishoiu parandamine: Euroopa e-tervishoiuruumi tegevuskava” (1) on antud ülevaade e-tervishoiusüsteemide potentsiaalist ja nende kasutuselevõtuga seotud olulistest probleemidest. Nimetatud teatises esitatud tegevuskavas kutsutakse ühendust ja liikmesriike võtma ühiseid meetmeid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime saavutamiseks.

| (6) | Kõrgetasemelise e-tervishoiukonverentsi deklaratsioonis 2007. aastal kinnitati, et on oluline käivitada liikmesriikide ühisalgatusi, tõhustades mitmesuguseid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimega seotud tegevusi. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgetasemelise e-tervishoiukonverentsi deklaratsioonis 2007. aastal kinnitati, et on oluline käivitada liikmesriikide ühisalgatusi, tõhustades mitmesuguseid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimega seotud tegevusi.

| (7) | Komisjon vastas sõltumatu eksperdirühma aruandele „Uuendusliku Euroopa loomine” teatisega „Juhtivate turgude algatus Euroopas”, (2) mille eesmärk on uuenduslike toodete ja teenuste loomine ja turustamine juhtivates tööstus- ja sotsiaalvaldkondades, sealhulgas e-tervishoius. Kavandatud algatuse üks põhieesmärk on suurendada digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet, sest tervisega seotud info- ja sidesüsteemid ning -standardid, mida liikmesriikides praegu kasutatakse, on sageli ühildumatud ja takistavad seepärast kulutõhusate ja uuenduslike infotehnoloogialahenduste leidmist tervishoiu jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon vastas sõltumatu eksperdirühma aruandele „Uuendusliku Euroopa loomine” teatisega „Juhtivate turgude algatus Euroopas”, (2) mille eesmärk on uuenduslike toodete ja teenuste loomine ja turustamine juhtivates tööstus- ja sotsiaalvaldkondades, sealhulgas e-tervishoius. Kavandatud algatuse üks põhieesmärk on suurendada digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet, sest tervisega seotud info- ja sidesüsteemid ning -standardid, mida liikmesriikides praegu kasutatakse, on sageli ühildumatud ja takistavad seepärast kulutõhusate ja uuenduslike infotehnoloogialahenduste leidmist tervishoiu jaoks.

| (8) | Euroopa Parlament võttis 23. mail 2007 vastu resolutsiooni, milles vaatles mõju ja tagajärgi, mida toob endaga kaasa tervishoiuteenuste väljajätmine siseturul osutatavaid teenuseid käsitlevast teenuste direktiivist. (3) Resolutsioonis kutsutakse komisjoni üles innustama liikmesriike aktiivselt toetama e-tervishoiu ja telemeditsiini kasutuselevõttu, eelkõige selliste koostalitlusvõimeliste süsteemide väljatöötamise abil, mis võimaldavad patsienditeabe vahetust eri liikmesriikides asuvate tervishoiuteenuse osutajate vahel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlament võttis 23. mail 2007 vastu resolutsiooni, milles vaatles mõju ja tagajärgi, mida toob endaga kaasa tervishoiuteenuste väljajätmine siseturul osutatavaid teenuseid käsitlevast teenuste direktiivist. (3) Resolutsioonis kutsutakse komisjoni üles innustama liikmesriike aktiivselt toetama e-tervishoiu ja telemeditsiini kasutuselevõttu, eelkõige selliste koostalitlusvõimeliste süsteemide väljatöötamise abil, mis võimaldavad patsienditeabe vahetust eri liikmesriikides asuvate tervishoiuteenuse osutajate vahel.

| (9) | Käesoleva soovituse eesmärk on aidata kaasa Euroopa e-tervishoiu üldise koostalitlusvõime saavutamisele 2015. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva soovituse eesmärk on aidata kaasa Euroopa e-tervishoiu üldise koostalitlusvõime saavutamisele 2015. aasta lõpuks.

| (10) | Käesolevas soovituses on austatud ja järgitud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti artiklit 7 õiguse kohta era- ja perekonnaelu austamisele ning artiklit 8 igaühe õiguse kohta tema isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas soovituses on austatud ja järgitud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti artiklit 7 õiguse kohta era- ja perekonnaelu austamisele ning artiklit 8 igaühe õiguse kohta tema isikuandmete kaitsele.

| (11) | Terviselood kuuluvad kõige delikaatsemaid isikuandmeid sisaldavate dokumentide hulka. Inimese tervisliku seisundi või diagnoosi avalikustamisel ilma loata võib olla negatiivne mõju inimese isiklikule ja tööelule. Digitaalsete terviselugude pidamine suurendab patsientide andmete juhusliku avalikustamise ohtu ja lihtsustab nende sattumist kõrvaliste isikute kätte. |
| --- | --- |

(11)

Terviselood kuuluvad kõige delikaatsemaid isikuandmeid sisaldavate dokumentide hulka. Inimese tervisliku seisundi või diagnoosi avalikustamisel ilma loata võib olla negatiivne mõju inimese isiklikule ja tööelule. Digitaalsete terviselugude pidamine suurendab patsientide andmete juhusliku avalikustamise ohtu ja lihtsustab nende sattumist kõrvaliste isikute kätte.

| (12) | Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime hõlmab patsiendi tervisega seotud isikuandmete edastamist. Kõnealused andmed peaksid saama vabalt liikuda ühest liikmesriigist teise, kuid samal ajal peaksid inimeste põhiõigused olema kaitstud. Käesoleva soovitusega ei tohiks seepärast piirata isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusnormide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (5) kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime hõlmab patsiendi tervisega seotud isikuandmete edastamist. Kõnealused andmed peaksid saama vabalt liikuda ühest liikmesriigist teise, kuid samal ajal peaksid inimeste põhiõigused olema kaitstud. Käesoleva soovitusega ei tohiks seepärast piirata isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse õigusnormide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (5) kohaldamist.

| (13) | Komisjon on seisukohal, et eraelu puutumatust soodustavat tehnoloogiat tuleks edasi arendada ja senisest laiemalt kasutada isikuandmete töötlemise korral asjakohaste valdkondade (nt e-tervishoid) info- ja sidetehnoloogiavõrkudes, (6) |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on seisukohal, et eraelu puutumatust soodustavat tehnoloogiat tuleks edasi arendada ja senisest laiemalt kasutada isikuandmete töötlemise korral asjakohaste valdkondade (nt e-tervishoid) info- ja sidetehnoloogiavõrkudes, (6)

SOOVITAB JÄRGMIST:

1)   Käesolevas soovituses on esitatud suunised selliste koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide väljatöötamiseks ja kasutuselevõtuks, mis võimaldavad patsiendiandmete piiriülest vahetust ühenduses, sedavõrd kui see on vajalik õiguspärastel meditsiinilistel või tervishoiualastel eesmärkidel. Sellised digitaalsed terviseloosüsteemid peaksid võimaldama tervishoiuteenuste osutajatel tagada, et patsient saab tõhusamat ja tulemuslikumat meditsiinilist abi, kuna kindlustatakse turvaline ja õigeaegne juurdepääs põhilisele, võimalik et isegi eluliselt olulisele terviseteabele, kui see on vajalik ja kooskõlas patsiendi põhiõigusega eraelu puutumatusele ja andmekaitsele.

2)   Käesolevas soovituses on esitatud suunised digitaalsete terviseloosüsteemide (sealhulgas patsiendikaardid, aegkriitilised andmed ja e-retsepti lahendusi soodustavad ravimikaardid) koostalitlusvõime kohta.

3)   Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „patsient” – füüsiline isik, kes saab või soovib saada liikmesriigis arstiabi; |
| --- | --- |

a)

„patsient” – füüsiline isik, kes saab või soovib saada liikmesriigis arstiabi;

| b) | „tervishoiutöötaja” – arst, üldõde, hambaarst, ämmaemand või proviisor Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (7) tähenduses või mõni muu tervishoiusektori töötaja, kes tegutseb reguleeritud kutsealal, nagu see on määratletud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis a; |
| --- | --- |

b)

„tervishoiutöötaja” – arst, üldõde, hambaarst, ämmaemand või proviisor Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (7) tähenduses või mõni muu tervishoiusektori töötaja, kes tegutseb reguleeritud kutsealal, nagu see on määratletud direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis a;

| c) | „digitaalne terviselugu” – isiku varasemat ja praegust kehalist ja vaimset tervist kirjeldav terviklik digitaalne meditsiinikaart või samalaadne dokument, mille andmed on hõlpsasti kättesaadavad ravialastel ja muudel nendega lähedalt seotud eesmärkidel; |
| --- | --- |

c)

„digitaalne terviselugu” – isiku varasemat ja praegust kehalist ja vaimset tervist kirjeldav terviklik digitaalne meditsiinikaart või samalaadne dokument, mille andmed on hõlpsasti kättesaadavad ravialastel ja muudel nendega lähedalt seotud eesmärkidel;

| d) | „digitaalne terviseloosüsteem” – süsteem teabe salvestamiseks digitaalsetesse terviselugudesse ning selle teabe väljavõtmiseks ja muutmiseks; |
| --- | --- |

d)

„digitaalne terviseloosüsteem” – süsteem teabe salvestamiseks digitaalsetesse terviselugudesse ning selle teabe väljavõtmiseks ja muutmiseks;

| e) | „epikriis, aegkriitilised andmed, ravimikaart” – digitaalse terviseloo osad, mis sisaldavad konkreetseks otstarbeks (nt plaaniväline meditsiiniline abi või e-retsept) ettenähtud teavet; |
| --- | --- |

e)

„epikriis, aegkriitilised andmed, ravimikaart” – digitaalse terviseloo osad, mis sisaldavad konkreetseks otstarbeks (nt plaaniväline meditsiiniline abi või e-retsept) ettenähtud teavet;

| f) | „e-retsept” – ravimiretsept, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (8) artikli 1 lõikes 19, mis väljastatakse ja mida edastatakse elektrooniliselt; |
| --- | --- |

f)

„e-retsept” – ravimiretsept, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (8) artikli 1 lõikes 19, mis väljastatakse ja mida edastatakse elektrooniliselt;

| g) | „digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime” – kahe või enama digitaalse terviseloosüsteemi võime vahetada nii masinloetavaid andmeid kui ka inimloetavat teavet ja teadmisi; |
| --- | --- |

g)

„digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime” – kahe või enama digitaalse terviseloosüsteemi võime vahetada nii masinloetavaid andmeid kui ka inimloetavat teavet ja teadmisi;

| h) | „piiriülene koostalitlusvõime” – koostalitlusvõime alal, mis hõlmab üksteise naabruses ja üksteisest eemal asuvaid liikmesriike ja nende kogu territooriumi; |
| --- | --- |

h)

„piiriülene koostalitlusvõime” – koostalitlusvõime alal, mis hõlmab üksteise naabruses ja üksteisest eemal asuvaid liikmesriike ja nende kogu territooriumi;

| i) | „semantiline koostalitlusvõime” – vahetatava teabe täpse tähenduse mõistetavuse tagamine teises süsteemis või rakenduses kui algselt kavandatud. |
| --- | --- |

i)

„semantiline koostalitlusvõime” – vahetatava teabe täpse tähenduse mõistetavuse tagamine teises süsteemis või rakenduses kui algselt kavandatud.

4)   Digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime saavutamine ja säilitamine nõuab pidevate muutuste juhtimist ning paljude selliste elementide ja küsimuste kohandamist, mis on seotud liikmesriikide elektrooniliste infrastruktuuridega. Kõnealused elektroonilised infrastruktuurid on vajalikud teabevahetuseks, vastastikuseks koostoimeks ja koostööks, et tagada patsientidele võimalikult kvaliteetne ja ohutu tervishoiuteenus. Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime rakendamine nõuab terviklikke raamtingimusi, korralduslikke struktuure ja rakendusmenetlusi, milles osalevad kõik asjaomased sidusrühmad.

| a) | Selle saavutamiseks kutsutakse liikmesriike üles võtma meetmeid viiel tasandil, nimelt üldisel poliitilisel, korralduslikul, tehnilisel, semantilisel ning hariduse ja teadlikkuse tõstmise tasandil. |
| --- | --- |

a)

Selle saavutamiseks kutsutakse liikmesriike üles võtma meetmeid viiel tasandil, nimelt üldisel poliitilisel, korralduslikul, tehnilisel, semantilisel ning hariduse ja teadlikkuse tõstmise tasandil.

| b) | Neid meetmeid toetab riigi ja ühenduse õigusaktide, eelkõige isikuandmete kaitset (sealhulgas konfidentsiaalsust ja andmeturvet) käsitlevate õigusaktide igakülgne järgimine. Tuleks sätestada vajalikud õiguslikud tagatised ning integreerida digitaalsete terviseloosüsteemide ehitusse ja rakendamisse andmekaitsemeetmed. Lisaks on hädavajalik töötada välja nii patsientide kui ka tervishoiutöötajate harimise ning digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks vajalike tegevuste hindamise ja järelevalve mehhanismid. |
| --- | --- |

b)

Neid meetmeid toetab riigi ja ühenduse õigusaktide, eelkõige isikuandmete kaitset (sealhulgas konfidentsiaalsust ja andmeturvet) käsitlevate õigusaktide igakülgne järgimine. Tuleks sätestada vajalikud õiguslikud tagatised ning integreerida digitaalsete terviseloosüsteemide ehitusse ja rakendamisse andmekaitsemeetmed. Lisaks on hädavajalik töötada välja nii patsientide kui ka tervishoiutöötajate harimise ning digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks vajalike tegevuste hindamise ja järelevalve mehhanismid.

Digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime poliitiline tasand

5)   Digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime poliitilise teostatavuse ja sellega seotud poliitiliste kohustuste tasandil soovitatakse, et liikmesriigid

| a) | võtaksid poliitilise ja strateegilise kohustuse rakendada kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil selliseid digitaalseid terviseloosüsteeme, mis on teiste liikmesriikide digitaalsete terviseloosüsteemidega koostalitlusvõimelised; |
| --- | --- |

a)

võtaksid poliitilise ja strateegilise kohustuse rakendada kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil selliseid digitaalseid terviseloosüsteeme, mis on teiste liikmesriikide digitaalsete terviseloosüsteemidega koostalitlusvõimelised;

| b) | teeksid aktiivselt koostööd teiste liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et tagada selliste standardite vastuvõtmine ja rakendamine, mis muudavad digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime võimalikuks ja turvaliseks; |
| --- | --- |

b)

teeksid aktiivselt koostööd teiste liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega, et tagada selliste standardite vastuvõtmine ja rakendamine, mis muudavad digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime võimalikuks ja turvaliseks;

| c) | rakendaksid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet piirkondade ja riigi e-tervishoiustrateegia lahutamatu osana; |
| --- | --- |

c)

rakendaksid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet piirkondade ja riigi e-tervishoiustrateegia lahutamatu osana;

| d) | kaaluksid e-tervishoiu lisamist riigi ja piirkondade territoriaalse ühtekuuluvuse ja arengu strateegiasse ning analüüsiksid juba kasutusele võetud digitaalsete terviseloosüsteemide tulemusi e-tervishoiupoliitika ja rahastamisvõimaluste tasandil. Ajavahemikul 2007–2013 toetatakse e-tervishoiu koostalitlusvõime arendamist ühtekuuluvuspoliitika raames tehtavate investeeringutega e-tervishoidu ning riikidevahelistesse ja piiriülestesse meetmetesse; |
| --- | --- |

d)

kaaluksid e-tervishoiu lisamist riigi ja piirkondade territoriaalse ühtekuuluvuse ja arengu strateegiasse ning analüüsiksid juba kasutusele võetud digitaalsete terviseloosüsteemide tulemusi e-tervishoiupoliitika ja rahastamisvõimaluste tasandil. Ajavahemikul 2007–2013 toetatakse e-tervishoiu koostalitlusvõime arendamist ühtekuuluvuspoliitika raames tehtavate investeeringutega e-tervishoidu ning riikidevahelistesse ja piiriülestesse meetmetesse;

| e) | analüüsiksid digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõimega seotud ohte, takistusi ja puuduvaid komponente ning selgitaksid välja probleemide lahendamiseks vajalikud eeltingimused ja asjakohased stiimulid; |
| --- | --- |

e)

analüüsiksid digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõimega seotud ohte, takistusi ja puuduvaid komponente ning selgitaksid välja probleemide lahendamiseks vajalikud eeltingimused ja asjakohased stiimulid;

| f) | varuksid näiteks otseste stiimulite abil piisavad vahendid digitaalsetesse terviseloosüsteemidesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

f)

varuksid näiteks otseste stiimulite abil piisavad vahendid digitaalsetesse terviseloosüsteemidesse investeerimiseks;

| g) | mõistaksid, et investeeringud nii tehnilisse kui ka semantilisse koostalitlusvõimesse võivad tuua kiiret kasu, kui kohaldatakse järkjärgulist lähenemisviisi ja parima tava näiteid, toetudes liikmesriikide prioriteetidele ja eriteadmistele; |
| --- | --- |

g)

mõistaksid, et investeeringud nii tehnilisse kui ka semantilisse koostalitlusvõimesse võivad tuua kiiret kasu, kui kohaldatakse järkjärgulist lähenemisviisi ja parima tava näiteid, toetudes liikmesriikide prioriteetidele ja eriteadmistele;

| h) | kaaluksid muude kaudsete rahaliste stiimulite loomist, et võimaldada koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide kasutuselevõtmist, soetamist ja/või moderniseerimist; |
| --- | --- |

h)

kaaluksid muude kaudsete rahaliste stiimulite loomist, et võimaldada koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide kasutuselevõtmist, soetamist ja/või moderniseerimist;

| i) | kavandaksid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime tagamisele suunatud meetmeid vähemalt viis aastat ette. Sellist ajakava peetakse asjakohaseks, et tagada poliitika järjepidevus, mis on sageli investeeringute ja uuenduslikkuse soodustamise eeltingimus; |
| --- | --- |

i)

kavandaksid digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime tagamisele suunatud meetmeid vähemalt viis aastat ette. Sellist ajakava peetakse asjakohaseks, et tagada poliitika järjepidevus, mis on sageli investeeringute ja uuenduslikkuse soodustamise eeltingimus;

| j) | täiendaksid digitaalsete terviseloosüsteemide rakendamist kasutajate ja teiste sidusrühmade jõulise kaasamisega hea valitsemistava, juhtimise, avaliku ja erasektori partnerluse, riigihangete korralduse, kavandamise, rakendamise, hindamise, koolituse korralduse, teavitamise ja harimise kujundamisse; |
| --- | --- |

j)

täiendaksid digitaalsete terviseloosüsteemide rakendamist kasutajate ja teiste sidusrühmade jõulise kaasamisega hea valitsemistava, juhtimise, avaliku ja erasektori partnerluse, riigihangete korralduse, kavandamise, rakendamise, hindamise, koolituse korralduse, teavitamise ja harimise kujundamisse;

| k) | tõstaksid asjaomaste sidusrühmade, nagu kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, tervishoiutöötajate, patsientide ning info- ja sidetehnoloogiaettevõtete teadlikkust digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime kasu ja vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

k)

tõstaksid asjaomaste sidusrühmade, nagu kohalike ja piirkondlike ametiasutuste, tervishoiutöötajate, patsientide ning info- ja sidetehnoloogiaettevõtete teadlikkust digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime kasu ja vajalikkuse kohta.

Digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime korralduslik tasand

6)   On oluline luua korralduslik raamistik ja käivitada protsess digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime võimaldamiseks. See peaks põhinema liikmesriikide poolt viieks aastaks koostatud tegevuskaval, mis sisaldab üksikasju järgmiste oluliste sammude kohta:

| a) | leppida kokku ja kehtestada Euroopa juhtimisprotsessis suunised digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime arendamiseks, rakendamiseks ja säilitamiseks, milles käsitletakse patsientide usaldusväärse identifitseerimise ja tervishoiutöötajate autentimise korraldamist ning muid asjakohaseid küsimusi, mida on kirjeldatud punktides 7, 8, 9 ja 14; |
| --- | --- |

a)

leppida kokku ja kehtestada Euroopa juhtimisprotsessis suunised digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime arendamiseks, rakendamiseks ja säilitamiseks, milles käsitletakse patsientide usaldusväärse identifitseerimise ja tervishoiutöötajate autentimise korraldamist ning muid asjakohaseid küsimusi, mida on kirjeldatud punktides 7, 8, 9 ja 14;

| b) | kaaluda tegevuspõhimõtteid ja stiimuleid, millega suurendada nõudlust e-tervishoiuteenuste järele, et võimaldada digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

b)

kaaluda tegevuspõhimõtteid ja stiimuleid, millega suurendada nõudlust e-tervishoiuteenuste järele, et võimaldada digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimet;

| c) | analüüsida tegureid, mis muudavad digitaalsete terviseloosüsteemide parema koostalitlusvõime saavutamise pikaks, keeruliseks ja kulukaks, ning leida meetmed kõnealuste protsesside kiirendamiseks. |
| --- | --- |

c)

analüüsida tegureid, mis muudavad digitaalsete terviseloosüsteemide parema koostalitlusvõime saavutamise pikaks, keeruliseks ja kulukaks, ning leida meetmed kõnealuste protsesside kiirendamiseks.

Digitaalsete terviseloosüsteemide tehniline koostalitlusvõime

7)   Digitaalsete terviseloosüsteemide tehniline koostalitlusvõime on koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide oluline eeltingimus. Liikmesriigid peaksid

| a) | põhjalikult uurima olemasolevaid tehnilisi standardeid ja infrastruktuure, mis võivad hõlbustada piiriülest tervishoidu soodustavate süsteemide rakendamist ning tervishoiuteenuste, eriti digitaalsete terviselugude ja teabevahetusega seotud teenuste osutamist kogu ühenduses; |
| --- | --- |

a)

põhjalikult uurima olemasolevaid tehnilisi standardeid ja infrastruktuure, mis võivad hõlbustada piiriülest tervishoidu soodustavate süsteemide rakendamist ning tervishoiuteenuste, eriti digitaalsete terviselugude ja teabevahetusega seotud teenuste osutamist kogu ühenduses;

| b) | analüüsima standarditud teabemudelite ja standardipõhiste profiilide kasutamist koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide ja teenuselahenduste arendamisel ja rakendamisel. Standarditud teabemudeleid ja standardipõhiseid profiile tuleb käsitada riigi või piirkonna koostalitlusvõime eritingimuste osana. Kõnealused teabemudelid ja profiilid peaksid – juhul, kui see on asjakohane – kasutama olemasolevaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid ning põhinema info- ja sidetehnoloogiaettevõtete asjakohaste algatuste lähenemisviisidel ja saavutustel; |
| --- | --- |

b)

analüüsima standarditud teabemudelite ja standardipõhiste profiilide kasutamist koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide ja teenuselahenduste arendamisel ja rakendamisel. Standarditud teabemudeleid ja standardipõhiseid profiile tuleb käsitada riigi või piirkonna koostalitlusvõime eritingimuste osana. Kõnealused teabemudelid ja profiilid peaksid – juhul, kui see on asjakohane – kasutama olemasolevaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid ning põhinema info- ja sidetehnoloogiaettevõtete asjakohaste algatuste lähenemisviisidel ja saavutustel;

| c) | võtma endale kohustuse töötada nendes olulistes valdkondades, milles on tuvastatud vajakajäämisi, välja vajalikud täiendavad standardid (eelistatavalt ülemaailmses mastaabis kasutatavad avatud standardid), kaasates asjaomaseid Euroopa ja rahvusvahelisi standardiasutusi; |
| --- | --- |

c)

võtma endale kohustuse töötada nendes olulistes valdkondades, milles on tuvastatud vajakajäämisi, välja vajalikud täiendavad standardid (eelistatavalt ülemaailmses mastaabis kasutatavad avatud standardid), kaasates asjaomaseid Euroopa ja rahvusvahelisi standardiasutusi;

| d) | analüüsima mandaadi M 403 (mandaat Euroopa standardiorganisatsioonidele CEN, Cenelec ja ETSI info- ja sidetehnoloogiavaldkonna standardite koostamiseks, mida kohaldatakse e-tervishoiu alal) tulemusi, et saavutada Euroopas ja ülemaailmsetel turgudel optimaalsed tehnoloogilised alused, infrastruktuur, ohutus ning regulatiivne integratsioon. |
| --- | --- |

d)

analüüsima mandaadi M 403 (mandaat Euroopa standardiorganisatsioonidele CEN, Cenelec ja ETSI info- ja sidetehnoloogiavaldkonna standardite koostamiseks, mida kohaldatakse e-tervishoiu alal) tulemusi, et saavutada Euroopas ja ülemaailmsetel turgudel optimaalsed tehnoloogilised alused, infrastruktuur, ohutus ning regulatiivne integratsioon.

Digitaalsete terviseloosüsteemide semantiline koostalitlusvõime

8)   Semantiline koostalitlusvõime on oluline digitaalsest terviseloost kasu saamiseks, s.o patsientidele antava meditsiinilise abi, rahva tervise, kliiniliste uuringute ja tervishoiuteenuste korralduse kvaliteedi ja ohutuse parandamiseks. Liikmesriigid peaksid

| a) | koostöös asjaomaste standardiorganisatsioonide, komisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooniga võtma asjakohase meetme oma riigi teaduskeskuste, asjaomaste ettevõtete ja sidusrühmade kaasamiseks tervishoiusemantika arendamisse, et edendada koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide rakendamist; |
| --- | --- |

a)

koostöös asjaomaste standardiorganisatsioonide, komisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooniga võtma asjakohase meetme oma riigi teaduskeskuste, asjaomaste ettevõtete ja sidusrühmade kaasamiseks tervishoiusemantika arendamisse, et edendada koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide rakendamist;

| b) | kaaluma rahvusvaheliste meditsiinilis-kliiniliste terminipankade, nomenklatuuride ja haiguste klassifikaatorite (sealhulgas nende, mida kasutatakse ravimiohutuse järelevalves ja kliinilistes katsetes) sobivust kõigil juhtudel, kus see on võimalik; samuti tuleks soodustada rahvusvaheliste klassifikaatorite ja terminipankade mitmekeelse ja -kultuurilise kohandamise keskuste loomist; |
| --- | --- |

b)

kaaluma rahvusvaheliste meditsiinilis-kliiniliste terminipankade, nomenklatuuride ja haiguste klassifikaatorite (sealhulgas nende, mida kasutatakse ravimiohutuse järelevalves ja kliinilistes katsetes) sobivust kõigil juhtudel, kus see on võimalik; samuti tuleks soodustada rahvusvaheliste klassifikaatorite ja terminipankade mitmekeelse ja -kultuurilise kohandamise keskuste loomist;

| c) | leppima kokku semantilise koostalitlusvõime standardites, et väljendada teatavaks rakenduseks vajalikku asjakohast terviseteavet andmestruktuuride (arhetüübid ja mallid) ning kohalike kasutajate vajadustele vastavate terminisüsteemide osade ja ontoloogiate abil; |
| --- | --- |

c)

leppima kokku semantilise koostalitlusvõime standardites, et väljendada teatavaks rakenduseks vajalikku asjakohast terviseteavet andmestruktuuride (arhetüübid ja mallid) ning kohalike kasutajate vajadustele vastavate terminisüsteemide osade ja ontoloogiate abil;

| d) | kaaluma vajadust jätkusuutliku mõistete võrdlussüsteemi (ontoloogia) järele, mis oleks aluseks selliste mitmekeelsete leksikonide koostamisele, mis arvestavad arstiteaduse keele, tavakeele ja tavapäraste kodeerimisskeemide erinevust; |
| --- | --- |

d)

kaaluma vajadust jätkusuutliku mõistete võrdlussüsteemi (ontoloogia) järele, mis oleks aluseks selliste mitmekeelsete leksikonide koostamisele, mis arvestavad arstiteaduse keele, tavakeele ja tavapäraste kodeerimisskeemide erinevust;

| e) | soodustama semantilise sisu praktilistesse rakendustesse integreerimise meetodite ja vahendite laialdast kättesaadavaks muutmist ning inimeste suutlikkuse ja oskuste arendamist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

soodustama semantilise sisu praktilistesse rakendustesse integreerimise meetodite ja vahendite laialdast kättesaadavaks muutmist ning inimeste suutlikkuse ja oskuste arendamist kõnealuses valdkonnas;

| f) | näitama olemasolevatest ja tulevastest süsteemidest saadavat kasu ja/või nende puudusi teaduslikult põhjendatud hinnangute abil. |
| --- | --- |

f)

näitama olemasolevatest ja tulevastest süsteemidest saadavat kasu ja/või nende puudusi teaduslikult põhjendatud hinnangute abil.

Digitaalsete terviseloosüsteemide sertifitseerimine

9)   On vaja vastastikku tunnustatavaid vastavustestimise mehhanisme, mis kehtiksid kogu ühenduses või oleksid aluseks kõikide liikmesriikide sertifitseerimismeetmetele. Seepärast peaksid liikmesriigid

| a) | nõuetekohaselt kohaldama olemasolevaid e-tervishoiustandardeid ja -profiile, s.o digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimega seotud standardeid, et suurendada kasutajate usaldust kõnealuste standardite suhtes; |
| --- | --- |

a)

nõuetekohaselt kohaldama olemasolevaid e-tervishoiustandardeid ja -profiile, s.o digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõimega seotud standardeid, et suurendada kasutajate usaldust kõnealuste standardite suhtes;

| b) | kehtestama ühise või vastastikku tunnustatud menetluse koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide ja muude e-tervishoiurakenduste, nagu mitmesuguste info- ja sidetehnoloogiakonsortsiumide pakutavad võtted ja meetodid, vastavustestimiseks ja sertifitseerimiseks; |
| --- | --- |

b)

kehtestama ühise või vastastikku tunnustatud menetluse koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide ja muude e-tervishoiurakenduste, nagu mitmesuguste info- ja sidetehnoloogiakonsortsiumide pakutavad võtted ja meetodid, vastavustestimiseks ja sertifitseerimiseks;

| c) | kaaluma info- ja sidetehnoloogiaettevõtete enda-sertifitseerimise ja/või vastavustestimise kasutamist, et kiirendada koostalitlusvõimeliste e-tervishoiulahenduste turuletoomist; |
| --- | --- |

c)

kaaluma info- ja sidetehnoloogiaettevõtete enda-sertifitseerimise ja/või vastavustestimise kasutamist, et kiirendada koostalitlusvõimeliste e-tervishoiulahenduste turuletoomist;

| d) | arvestama oma riigi ja rahvusvahelist tava, sealhulgas väljaspool Euroopat levinud tava. |
| --- | --- |

d)

arvestama oma riigi ja rahvusvahelist tava, sealhulgas väljaspool Euroopat levinud tava.

Isikuandmete kaitse

10)   Liikmesriigid peaksid tagama, et koostalitlusvõimelistes e-tervishoiusüsteemides, eriti digitaalsetes terviseloosüsteemides, järgitaks täielikult ja tõhusalt põhiõigust isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud isikuandmete kaitset käsitlevates ühenduse õigusaktides, eelkõige direktiivides 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.

11)   Käesoleva soovituse kohaldamisel isikuandmete töötlemisele kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ. Digitaalsed terviselood ja nende süsteemid sisaldavad eriti delikaatseid isikuandmeid ning seepärast kohaldatakse nende suhtes delikaatsete andmete töötlemisel kehtivaid andmekaitse erieeskirju. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 kohaselt on tervisealaste delikaatsete andmete töötlemine põhimõtteliselt keelatud. Kõnealuses direktiivis on sätestatud mõned erandid sellest põhimõttelisest keelust, eelkõige kui töötlemisel on konkreetne meditsiiniline või tervishoiualane eesmärk.

12)   Liikmesriigid peaksid olema teadlikud, et koostalitlusvõimelised terviseloosüsteemid suurendavad tervisealaste isikuandmete juhusliku avalikustamise ohtu ja lihtsustavad nende sattumist kõrvaliste isikute kätte, hõlbustades juurdepääsu eri allikatest pärit ja kogu elu hõlmavate tervisealaste isikuandmete kogule.

13)   Liikmesriigid peaksid järgima digitaalseid terviseloosüsteeme käsitlevaid suuniseid, mida esitab direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel moodustatud töörühm. (9)

14)   Liikmesriigid peaksid sätestama koostalitlusvõimeliste digitaalsete terviseloosüsteemide tervikliku õigusliku raamistiku. Selline õiguslik raamistik peaks tunnustama ja arvestama tervisealaste isikuandmete delikaatsust ning nägema ette sobivad erimeetmed, et tagada isiku põhiõigus tema isikuandmete kaitsele.

Kõnealuses õiguslikus raamistikus tuleks eelkõige

| a) | analüüsida tervisealaste isikuandmete eri salvestamisvõimaluste mõju isikuandmete kaitsele ning luua digitaalsete terviseloosüsteemide jaoks andmesubjektide õiguste ja vabadustega seotud eririske arvestades korralduslikud struktuurid, mis vastavad kõige paremini riigi, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ja tavadele; |
| --- | --- |

a)

analüüsida tervisealaste isikuandmete eri salvestamisvõimaluste mõju isikuandmete kaitsele ning luua digitaalsete terviseloosüsteemide jaoks andmesubjektide õiguste ja vabadustega seotud eririske arvestades korralduslikud struktuurid, mis vastavad kõige paremini riigi, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ja tavadele;

| b) | tagada patsiendi otsustusõigus, võimaldades patsiendil sõltumatult ja vabalt (kasutajasõbraliku tehnoloogia toel) valida, milliseid tervisealaseid isikuandmeid tema digitaalsesse terviselukku salvestatakse ja kellele neid avaldatakse, välja arvatud juhul, kui riigi õigus näeb sõnaselgelt ette teisiti. Nimetatud otsus ei piira asjaomase tervishoiuasutuse või arsti võimalusi salvestada kõnealuseid andmeid ravieesmärgil; |
| --- | --- |

b)

tagada patsiendi otsustusõigus, võimaldades patsiendil sõltumatult ja vabalt (kasutajasõbraliku tehnoloogia toel) valida, milliseid tervisealaseid isikuandmeid tema digitaalsesse terviselukku salvestatakse ja kellele neid avaldatakse, välja arvatud juhul, kui riigi õigus näeb sõnaselgelt ette teisiti. Nimetatud otsus ei piira asjaomase tervishoiuasutuse või arsti võimalusi salvestada kõnealuseid andmeid ravieesmärgil;

| c) | sätestada, et digitaalsete terviseloosüsteemide kujundamise ja valiku eesmärk ei ole isikuandmete kogumine, töötlemine ja kasutamine; neid tuleb koguda, töödelda ja kasutada nii vähe kui võimalik. Eelkõige tuleb kasutada pseudonüüme või inimeste jätmist anonüümseks, niivõrd kui see on võimalik ja kuivõrd selleks tehtavad jõupingutused on soovitud kaitsetaset arvestades põhjendatud; |
| --- | --- |

c)

sätestada, et digitaalsete terviseloosüsteemide kujundamise ja valiku eesmärk ei ole isikuandmete kogumine, töötlemine ja kasutamine; neid tuleb koguda, töödelda ja kasutada nii vähe kui võimalik. Eelkõige tuleb kasutada pseudonüüme või inimeste jätmist anonüümseks, niivõrd kui see on võimalik ja kuivõrd selleks tehtavad jõupingutused on soovitud kaitsetaset arvestades põhjendatud;

| d) | näha ette infoturberiskide ja isikuandmete kaitse mõju hindamine enne digitaalse terviseloo süsteemi rakendamist, pidades silmas andmesubjektide õiguste ja vabadustega seotud konkreetseid riske; |
| --- | --- |

d)

näha ette infoturberiskide ja isikuandmete kaitse mõju hindamine enne digitaalse terviseloo süsteemi rakendamist, pidades silmas andmesubjektide õiguste ja vabadustega seotud konkreetseid riske;

| e) | täpsustada, mil määral peaksid tervisealased isikuandmed olema kättesaadavad digitaalsel kujul või võrgu kaudu. Eelkõige tuleks täielikult loobuda võrgu kaudu töötlemisest või eriti rangelt kontrollida juurdepääsu teatavate tervisealaste isikuandmete puhul, nagu geneetilised või psühhiaatrilised andmed; |
| --- | --- |

e)

täpsustada, mil määral peaksid tervisealased isikuandmed olema kättesaadavad digitaalsel kujul või võrgu kaudu. Eelkõige tuleks täielikult loobuda võrgu kaudu töötlemisest või eriti rangelt kontrollida juurdepääsu teatavate tervisealaste isikuandmete puhul, nagu geneetilised või psühhiaatrilised andmed;

| f) | näha ette, et digitaalsetes terviselugudes ja nende süsteemides sisalduvate isikuandmete töötlemist saavad nõuda ja teostada üksnes need tervishoiutöötajad, kellel on liikmesriigi õiguse või pädevate asutuste poolt kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või teised isikud, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus; tagada patsientide ja tervishoiutöötajate usaldusväärne identifitseerimise; |
| --- | --- |

f)

näha ette, et digitaalsetes terviselugudes ja nende süsteemides sisalduvate isikuandmete töötlemist saavad nõuda ja teostada üksnes need tervishoiutöötajad, kellel on liikmesriigi õiguse või pädevate asutuste poolt kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või teised isikud, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus; tagada patsientide ja tervishoiutöötajate usaldusväärne identifitseerimise;

| g) | määrata kindlaks, millistel tingimustel ja eelnevalt kindlaks määratud tervishoiueesmärkidel saavad digitaalse terviseloo süsteemides sisalduvaid terviseandmeid seaduslikult vaadata ja töödelda teised isikud peale asjaosalise ning millised turvameetmed tuleb terviseandmete töötlemisel tagada; sõnastada nimetatud küsimused toimimispõhimõtetena, mida saavad praktiliselt kohaldada, tehniliselt rakendada ja jõustada muu hulgas riikide andmekaitse järelevalveasutused; |
| --- | --- |

g)

määrata kindlaks, millistel tingimustel ja eelnevalt kindlaks määratud tervishoiueesmärkidel saavad digitaalse terviseloo süsteemides sisalduvaid terviseandmeid seaduslikult vaadata ja töödelda teised isikud peale asjaosalise ning millised turvameetmed tuleb terviseandmete töötlemisel tagada; sõnastada nimetatud küsimused toimimispõhimõtetena, mida saavad praktiliselt kohaldada, tehniliselt rakendada ja jõustada muu hulgas riikide andmekaitse järelevalveasutused;

| h) | tagada, et patsiente igakülgselt teavitataks andmete laadist ja neid sisaldava digitaalse terviseloo struktuurist. Patsiendid peaksid saama oma tervisealaste isikuandmetega tutvuda ka muid (traditsioonilisi) võimalusi kasutades. Kõnealuses kontekstis on oluline tagada, et andmesubjektidele antava teabe keelekasutus ja vorm oleksid hõlpsasti mõistetavad ning et erivajadustega isikutele (nt lastele või eakatele) esitataks teave sobival viisil; |
| --- | --- |

h)

tagada, et patsiente igakülgselt teavitataks andmete laadist ja neid sisaldava digitaalse terviseloo struktuurist. Patsiendid peaksid saama oma tervisealaste isikuandmetega tutvuda ka muid (traditsioonilisi) võimalusi kasutades. Kõnealuses kontekstis on oluline tagada, et andmesubjektidele antava teabe keelekasutus ja vorm oleksid hõlpsasti mõistetavad ning et erivajadustega isikutele (nt lastele või eakatele) esitataks teave sobival viisil;

| i) | näha ette erimeetmed, millega tagatakse, et patsientidele ei avaldataks ebaseaduslikult survet digitaalsetes terviseloosüsteemides sisalduvate isikuandmete avaldamiseks; |
| --- | --- |

i)

näha ette erimeetmed, millega tagatakse, et patsientidele ei avaldataks ebaseaduslikult survet digitaalsetes terviseloosüsteemides sisalduvate isikuandmete avaldamiseks;

| j) | tagada, et digitaalsetes terviseloosüsteemides sisalduvate isikuandmete igasugune töötlemine (eriti salvestamine) toimuks sellises õigusruumis, kus kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ või kus isikuandmed on piisavalt kaitstud; |
| --- | --- |

j)

tagada, et digitaalsetes terviseloosüsteemides sisalduvate isikuandmete igasugune töötlemine (eriti salvestamine) toimuks sellises õigusruumis, kus kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ või kus isikuandmed on piisavalt kaitstud;

| k) | sätestada üksikasjalikud auditeerimisnõuded, et tagada andmekaitsealaste kohustuste täitmine (nt usaldusväärne digitaalse identifitseerimise ja autentimise süsteem, andmete vaatamise logi, kõigi töötlemisetappide dokumenteerimine, auditeerimisandmete säilitamise aeg, tõhusad varundamis- ja taastesüsteemid), ning jõustada nimetatud nõuded või lahendused teabehalduse parima tava kohaselt; |
| --- | --- |

k)

sätestada üksikasjalikud auditeerimisnõuded, et tagada andmekaitsealaste kohustuste täitmine (nt usaldusväärne digitaalse identifitseerimise ja autentimise süsteem, andmete vaatamise logi, kõigi töötlemisetappide dokumenteerimine, auditeerimisandmete säilitamise aeg, tõhusad varundamis- ja taastesüsteemid), ning jõustada nimetatud nõuded või lahendused teabehalduse parima tava kohaselt;

| l) | tagada digitaalsete terviseloosüsteemide konfidentsiaalsus ning sätestada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, sealhulgas vahejuhtumite avastamise eeskirjad ja juhtimistoimingud selliste turva- või identifitseerimismenetluste rikkumise puhuks, millega kaasneb digitaalsetes terviseloosüsteemides edastatud, salvestatud või muul viisil töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avaldamine või vaatamine. Vahejuhtumid ja rikkumised tuleks viivitamata ja tõhusalt tuvastada ning selliste vahejuhtumite puhuks tuleks kehtestada meetmed või lahendused, sealhulgas asjaomaste isikute, riigi andmekaitse järelevalveasutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade teavitamine ja kaasamine. |
| --- | --- |

l)

tagada digitaalsete terviseloosüsteemide konfidentsiaalsus ning sätestada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, sealhulgas vahejuhtumite avastamise eeskirjad ja juhtimistoimingud selliste turva- või identifitseerimismenetluste rikkumise puhuks, millega kaasneb digitaalsetes terviseloosüsteemides edastatud, salvestatud või muul viisil töödeldud isikuandmete juhuslik või ebaseaduslik hävitamine, kaotsiminek, muutmine, loata avaldamine või vaatamine. Vahejuhtumid ja rikkumised tuleks viivitamata ja tõhusalt tuvastada ning selliste vahejuhtumite puhuks tuleks kehtestada meetmed või lahendused, sealhulgas asjaomaste isikute, riigi andmekaitse järelevalveasutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade teavitamine ja kaasamine.

15)   Lisaks sellele peaksid liikmesriigid

| a) | ergutama turvalisust tõstvate toodete, protsesside ja teenuste kasutamist identiteedivarguse ja muude eraelu puutumatust riivavate rünnakute ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

a)

ergutama turvalisust tõstvate toodete, protsesside ja teenuste kasutamist identiteedivarguse ja muude eraelu puutumatust riivavate rünnakute ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks;

| b) | tagama, et digitaalsed terviseloosüsteemid sisaldaksid andmekaitsemeetmeid, mille ehituses ja rakendamisel kasutataks võimalikult laialdaselt eraelu puutumatust soodustavat tehnoloogiat. |
| --- | --- |

b)

tagama, et digitaalsed terviseloosüsteemid sisaldaksid andmekaitsemeetmeid, mille ehituses ja rakendamisel kasutataks võimalikult laialdaselt eraelu puutumatust soodustavat tehnoloogiat.

Järelevalve ja hindamine

16)   Digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime järelevalve ja hindamise tagamiseks peaksid liikmesriigid

| a) | kaaluma võimalusi luua ühenduses digitaalsete terviseloosüsteemide eduka rakendamise jaoks nende süsteemide koostalitlusvõime järelevalvekeskus, et korraldada tehnilise ja semantilise koostalitlusvõimega seotud edusammude järelevalvet, võrdlusuuringuid ja hindamist; |
| --- | --- |

a)

kaaluma võimalusi luua ühenduses digitaalsete terviseloosüsteemide eduka rakendamise jaoks nende süsteemide koostalitlusvõime järelevalvekeskus, et korraldada tehnilise ja semantilise koostalitlusvõimega seotud edusammude järelevalvet, võrdlusuuringuid ja hindamist;

| b) | võtma mitmesuguseid hindamismeetmeid. Need võivad hõlmata kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kindlaksmääramist, et hinnata digitaalsete terviseloosüsteemidega kaasnevat kasu ja ohte (sealhulgas majanduslikku kasu ja kulutõhusust) ning praktilise näidete, nagu konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi osaks olevate ulatuslike katseprojektide (A katsemeetmed) raames välja töötatud süsteemide ja teenustega seotud kasu ja ohte. |
| --- | --- |

b)

võtma mitmesuguseid hindamismeetmeid. Need võivad hõlmata kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kindlaksmääramist, et hinnata digitaalsete terviseloosüsteemidega kaasnevat kasu ja ohte (sealhulgas majanduslikku kasu ja kulutõhusust) ning praktilise näidete, nagu konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi osaks olevate ulatuslike katseprojektide (A katsemeetmed) raames välja töötatud süsteemide ja teenustega seotud kasu ja ohte.

Haridus ja teadlikkuse tõstmine

17)   Seoses hariduse, koolituse ja teadlikkuse tõstmisega peaksid liikmesriigid

| a) | tõstma info- ja sidetehnoloogiatootjate ja -müüjate, tervishoiuteenuse osutajate, tervishoiuasutuste, kindlustajate ja teiste sidusrühmade teadlikkust digitaalsete terviseloosüsteemide ja nende koostalitlusvõimega kaasneva kasu ning asjakohaste standardite vajalikkuse alal; |
| --- | --- |

a)

tõstma info- ja sidetehnoloogiatootjate ja -müüjate, tervishoiuteenuse osutajate, tervishoiuasutuste, kindlustajate ja teiste sidusrühmade teadlikkust digitaalsete terviseloosüsteemide ja nende koostalitlusvõimega kaasneva kasu ning asjakohaste standardite vajalikkuse alal;

| b) | kaaluma tervishoiupoliitika kujundajatele ja arstidele ettenähtud hariduse ja koolituse nõudeid; |
| --- | --- |

b)

kaaluma tervishoiupoliitika kujundajatele ja arstidele ettenähtud hariduse ja koolituse nõudeid;

| c) | pöörama erilist tähelepanu haridusele, koolitusele ja heade tavade levitamisele seoses kliinilise teabe elektroonilise salvestamise, hoidmise ja töötlemisega, samuti patsiendilt teadliku nõusoleku saamise ja patsiendi isikuandmete seadusliku jagamisega; |
| --- | --- |

c)

pöörama erilist tähelepanu haridusele, koolitusele ja heade tavade levitamisele seoses kliinilise teabe elektroonilise salvestamise, hoidmise ja töötlemisega, samuti patsiendilt teadliku nõusoleku saamise ja patsiendi isikuandmete seadusliku jagamisega;

| d) | pakkuma kõikidele inimestele, eriti patsientidele, paralleelselt teavet ja koolitusi, sealhulgas teadlikkuse tõstmist. Selline lähenemisviis soodustaks terviseteabe tõhusamat kasutamist, sest patsiendid käivad meditsiinilist abi saamas paljude tervishoiuteenuse osutajate juures ning saavad võimaluse korral ravi, meditsiinilist abi ja andmeid oma kodus. |
| --- | --- |

d)

pakkuma kõikidele inimestele, eriti patsientidele, paralleelselt teavet ja koolitusi, sealhulgas teadlikkuse tõstmist. Selline lähenemisviis soodustaks terviseteabe tõhusamat kasutamist, sest patsiendid käivad meditsiinilist abi saamas paljude tervishoiuteenuse osutajate juures ning saavad võimaluse korral ravi, meditsiinilist abi ja andmeid oma kodus.

18)   Liikmesriike kutsutakse üles esitama komisjonile igal aastal aruandeid digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime rakendamiseks võetud meetmete kohta. Liikmesriigid peaksid esimese aruande esitama aasta möödumisel käesoleva soovituse avaldamisest.

19)   Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  KOM(2004) 356 (lõplik).

1

(2)  KOM(2007) 860 (lõplik).

2

(3)  (2006/2275(INI)).

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/24/EÜ (ELT L 105, 13.4.2006, lk 54).

5

(6)  KOM(2007) 228 (lõplik).

6

(7)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1430/2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3).

7

(8)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/29/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 51).

8

(9)  Vt 15. veebruari 2007. aasta töödokument nr 131 elektroonilisele tervisekaardile kantavate tervisealaste isikuandmete töötlemise kohta.

9

---

Parandused

| 18.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/44

---

Komisjoni 16. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 677/2008 (milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta juulikuu esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 189, 17. juuli 2008
  )

Leheküljel 22 lisas, „Rühma nr 8”

asendatakse

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| „8 | 09.4218 | (1) | 6 807 600” |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

„8

09.4218

(1)

6 807 600”

järgmisega:

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| „8 | 09.4218 | (4) | 6 807 600” |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009

(kg)

„8

09.4218

(4)

6 807 600”

---

(1)  Taotlusi ei esitatud: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

1

(2)  Taotlusi ei esitatud: taotlused on saadaolevatest kogustest väiksemad.

2

(3)  Taotlusi ei esitatud: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

3

(4)  Taotlusi ei esitatud: taotlused on saadaolevatest kogustest väiksemad.

4

---