# Jurnalul Oficial L 236/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 236 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 513 septembrie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 236

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 513 septembrie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 860/2008 al Comisiei din 2 septembrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 861/2008 al Comisiei din 2 septembrie 2008 de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 634/2008 de stabilire a componentelor agricole reduse și a taxelor suplimentare aplicabile la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri din Elveția care conțin produse lactate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 862/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Germaniei | 4 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 863/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în apele norvegiene din zona IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei | 6 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 864/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în zona IIIa și în apele CE din zonele IIIb, IIIc și IIId de către navele care arborează pavilionul Danemarcei | 8 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 860/2008 al Comisiei din 2 septembrie 2008 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 861/2008 al Comisiei din 2 septembrie 2008 de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 634/2008 de stabilire a componentelor agricole reduse și a taxelor suplimentare aplicabile la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri din Elveția care conțin produse lactate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului

3

*

Regulamentul (CE) nr. 862/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Germaniei

4

*

Regulamentul (CE) nr. 863/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în apele norvegiene din zona IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei

6

*

Regulamentul (CE) nr. 864/2008 al Comisiei din 1 septembrie 2008 de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în zona IIIa și în apele CE din zonele IIIb, IIIc și IIId de către navele care arborează pavilionul Danemarcei

8

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/708/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 octombrie 2007 privind ajutorul de stat C 34/06 (ex N 29/05 și ex CP 13/04), pe care Republica Federală Germania intenționează să îl utilizeze pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia
  [notificată cu numărul C(2007) 5109]

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2008/709/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 11 martie 2008 privind ajutorul de stat pe care Belgia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Volvo Cars Gent [C 35/07 (ex N 256/07)]
  [notificată cu numărul C(2008) 832]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2008/710/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 aprilie 2008 privind Ajutorul de stat C 23/07 (ex N 118/07) pe care Regatul Unit intenționează să îl acorde pentru Vauxhall Motors Ltd
  [notificată cu numărul C(2008) 1333]

   (
  1
  ) | 50 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/708/CE

*

Decizia Comisiei din 23 octombrie 2007 privind ajutorul de stat C 34/06 (ex N 29/05 și ex CP 13/04), pe care Republica Federală Germania intenționează să îl utilizeze pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia
  [notificată cu numărul C(2007) 5109]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 5109]

1

10

2008/709/CE

*

Decizia Comisiei din 11 martie 2008 privind ajutorul de stat pe care Belgia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Volvo Cars Gent [C 35/07 (ex N 256/07)]
  [notificată cu numărul C(2008) 832]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 832]

1

45

2008/710/CE

*

Decizia Comisiei din 16 aprilie 2008 privind Ajutorul de stat C 23/07 (ex N 118/07) pe care Regatul Unit intenționează să îl acorde pentru Vauxhall Motors Ltd
  [notificată cu numărul C(2008) 1333]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 1333]

1

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 860/2008 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2008

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 septembrie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 18,4 |
| ZZ | 18,4 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 137,3 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 65,6 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 64,9 |
| 0806 10 10 | EG | 190,0 |
| IL | 237,7 |
| TR | 116,3 |
| US | 188,9 |
| XS | 61,0 |
| ZZ | 158,8 |
| 0808 10 80 | BR | 89,0 |
| CL | 85,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 103,2 |
| US | 92,7 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | AR | 123,5 |
| CN | 58,4 |
| TR | 140,7 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0809 30 | TR | 138,1 |
| US | 168,0 |
| ZZ | 153,1 |
| 0809 40 05 | IL | 129,9 |
| MK | 53,9 |
| TR | 60,1 |
| XS | 48,8 |
| ZZ | 73,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

18,4

ZZ

18,4

0707 00 05

JO

162,5

TR

137,3

ZZ

149,9

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

64,9

CL

65,6

UY

57,1

ZA

72,0

ZZ

64,9

0806 10 10

EG

190,0

IL

237,7

TR

116,3

US

188,9

XS

61,0

ZZ

158,8

0808 10 80

BR

89,0

CL

85,9

CN

80,8

NZ

103,2

US

92,7

ZA

79,9

ZZ

88,6

0808 20 50

AR

123,5

CN

58,4

TR

140,7

ZA

86,7

ZZ

102,3

0809 30

TR

138,1

US

168,0

ZZ

153,1

0809 40 05

IL

129,9

MK

53,9

TR

60,1

XS

48,8

ZZ

73,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 861/2008 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2008

de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 634/2008 de stabilire a componentelor agricole reduse și a taxelor suplimentare aplicabile la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri din Elveția care conțin produse lactate prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | Prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană (2) din 26 octombrie 2004, Protocolul 2 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972 a fost înlocuit cu un nou protocol 2 care se referă la anumite produse agricole transformate. În cadrul punerii în aplicare a acestui protocol, Comitetul mixt CE-Elveția, prin Decizia nr. 1/2008 (3) a acestuia, a modificat prețurile interne de referință începând cu 1 februarie 2008, ceea ce a avut ca rezultat impunerea unor taxe la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri care conțin produse lactate menționate în Regulamentul (CE) nr. 3448/93. |
| --- | --- |

(1)

Prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană (2) din 26 octombrie 2004, Protocolul 2 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972 a fost înlocuit cu un nou protocol 2 care se referă la anumite produse agricole transformate. În cadrul punerii în aplicare a acestui protocol, Comitetul mixt CE-Elveția, prin Decizia nr. 1/2008 (3) a acestuia, a modificat prețurile interne de referință începând cu 1 februarie 2008, ceea ce a avut ca rezultat impunerea unor taxe la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri care conțin produse lactate menționate în Regulamentul (CE) nr. 3448/93.

| (2) | În consecință, componentele agricole reduse și taxele suplimentare aplicabile la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri care conțin produse lactate au fost prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 634/2008 al Consiliului (4). |
| --- | --- |

(2)

În consecință, componentele agricole reduse și taxele suplimentare aplicabile la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri care conțin produse lactate au fost prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 634/2008 al Consiliului (4).

| (3) | În cadrul punerii în aplicare a Protocolului 2, Comitetul mixt CE-Elveția, prin Decizia nr. 2/2008 (5) a acestuia, a modificat prețurile interne de referință începând cu 1 august 2008, având ca rezultat stabilirea măsurilor de compensare a prețurilor menționate la articolul 3 alineatul (3) din protocol la zero. În consecință, de la această dată, taxele la import nu se vor mai aplica la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri din Elveția care conțin produse lactate menționate în Regulamentul (CE) nr. 3448/93. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul punerii în aplicare a Protocolului 2, Comitetul mixt CE-Elveția, prin Decizia nr. 2/2008 (5) a acestuia, a modificat prețurile interne de referință începând cu 1 august 2008, având ca rezultat stabilirea măsurilor de compensare a prețurilor menționate la articolul 3 alineatul (3) din protocol la zero. În consecință, de la această dată, taxele la import nu se vor mai aplica la importurile în Comunitate ale anumitor mărfuri din Elveția care conțin produse lactate menționate în Regulamentul (CE) nr. 3448/93.

| (4) | În consecință, este oportun să se abroge Regulamentul (CE) nr. 634/2008. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, este oportun să se abroge Regulamentul (CE) nr. 634/2008.

| (5) | Întrucât prețurile de referință modificate în conformitate cu Protocolul 2 se aplică de la 1 august 2008, măsurile prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată, |
| --- | --- |

(5)

Întrucât prețurile de referință modificate în conformitate cu Protocolul 2 se aplică de la 1 august 2008, măsurile prevăzute în prezentul regulament ar trebui să se aplice de la aceeași dată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 634/2008 se abrogă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu 1 august 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2008.

Pentru Comisie

Günter VERHEUGEN

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 318, 20.12.1993, p. 18.

1

(2)  JO L 23, 26.1.2005, p. 19.

2

(3)  JO L 69, 13.3.2008, p. 34.

3

(4)  JO L 176, 4.7.2008, p. 3.

4

(5)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

5

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/4

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 862/2008 AL COMISIEI

din 1 septembrie 2008

de interzicere a pescuitului de cod în apele norvegiene din zonele I și II de către navele care arborează pavilionul Germaniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008.

| (2) | Conform informațiilor primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2008 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau înmatriculate în statul membru respectiv se interzice începând cu data stabilită în anexă. Se interzic păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea de pește din stocul respectiv, capturat de navele în cauză, după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | GERMANIA |
| Stoc | COD/1N2AB. |
| Specie | Cod (Gadus morhua) |
| Zonă | Apele norvegiene din zonele I și II |
| Dată | 24.7.2008 |

Nr.

32/T&Q

Stat membru

GERMANIA

Stoc

COD/1N2AB.

Specie

Cod (Gadus morhua)

Zonă

Apele norvegiene din zonele I și II

Dată

24.7.2008

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/6

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 863/2008 AL COMISIEI

din 1 septembrie 2008

de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în apele norvegiene din zona IV de către navele care arborează pavilionul Germaniei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008.

| (2) | Conform informațiilor primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării de pește din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2008 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau înmatriculate în statul membru respectiv se interzice începând cu data stabilită în anexă. Se interzic păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea de pește din stocul respectiv, capturat de navele în cauză, după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 30/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Germania |
| Stoc | LIN/4AB-N. |
| Specie | Mihalț de mare (Molva molva) |
| Zonă | Apele norvegiene din zona IV |
| Dată | 11.7.2008 |

Nr.

30/T&Q

Stat membru

Germania

Stoc

LIN/4AB-N.

Specie

Mihalț de mare (Molva molva)

Zonă

Apele norvegiene din zona IV

Dată

11.7.2008

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 864/2008 AL COMISIEI

din 1 septembrie 2008

de interzicere a pescuitului de mihalț de mare în zona IIIa și în apele CE din zonele IIIb, IIIc și IIId de către navele care arborează pavilionul Danemarcei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pești și grupe de stocuri de pești, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (3) stabilește cotele pentru 2008.

| (2) | În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu informațiile primite de către Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de către navele care arborează pavilionul statului membru menționat în anexa respectivă sau care sunt înmatriculate în statul membru în cauză au epuizat cota alocată pentru 2008.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată, pentru 2008, statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în anexa respectivă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau înmatriculate în statul membru respectiv se interzice începând cu data stabilită în anexa respectivă. Se interzice păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea stocului respectiv capturat de navele în cauză după data indicată.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2008.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 31/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Danemarca |
| Stoc | LIN/03 |
| Specie | Mihalț de mare (Molva molva) |
| Zonă | IIIa; apele CE din zonele IIIb, IIIc și IIId |
| Dată | 30.6.2008 |

Nr.

31/T&Q

Stat membru

Danemarca

Stoc

LIN/03

Specie

Mihalț de mare (Molva molva)

Zonă

IIIa; apele CE din zonele IIIb, IIIc și IIId

Dată

30.6.2008

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/10

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 octombrie 2007

privind ajutorul de stat C 34/06 (ex N 29/05 și ex CP 13/04), pe care Republica Federală Germania intenționează să îl utilizeze pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia

[notificată cu numărul C(2007) 5109]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/708/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea părților interesate să-și prezinte observațiile conform articolelor mai sus menționate (1) și luând în considerare aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2004, Comisia a solicitat guvernului federal informații suplimentare privind relatările din presă referitoare la acordarea unui ajutor de stat pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia (numit în cele ce urmează „RNV”). Guvernul federal a furnizat aceste informații prin scrisoarea din 23 martie 2004 (înregistrată la aceeași dată). La 2 iunie 2004 a avut loc o întâlnire a serviciilor Comisiei cu Landesanstadt für Medien Nordrhein-Westfalen (denumit în continuare „LfM”), autoritatea Renaniei de Nord-Vestfalia pentru mass media, iar la 10 decembrie 2004 a avut loc o întâlnire cu reprezentanții Landului Renania de Nord-Vestfalia. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2004, Comisia a solicitat guvernului federal informații suplimentare privind relatările din presă referitoare la acordarea unui ajutor de stat pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia (numit în cele ce urmează „RNV”). Guvernul federal a furnizat aceste informații prin scrisoarea din 23 martie 2004 (înregistrată la aceeași dată). La 2 iunie 2004 a avut loc o întâlnire a serviciilor Comisiei cu Landesanstadt für Medien Nordrhein-Westfalen (denumit în continuare „LfM”), autoritatea Renaniei de Nord-Vestfalia pentru mass media, iar la 10 decembrie 2004 a avut loc o întâlnire cu reprezentanții Landului Renania de Nord-Vestfalia.

| (2) | Prin scrisoarea din 13 ianuarie 2005 (înregistrată la aceeași dată), guvernul federal a informat Comisia, în temeiul articolului 88, alineatul (3) din Tratatul CE, cu privire la o măsură de ajutor menită să promoveze introducerea DVB-T în RNV. Guvernul federal a notificat această măsură din motive de certitudine juridică. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 13 ianuarie 2005 (înregistrată la aceeași dată), guvernul federal a informat Comisia, în temeiul articolului 88, alineatul (3) din Tratatul CE, cu privire la o măsură de ajutor menită să promoveze introducerea DVB-T în RNV. Guvernul federal a notificat această măsură din motive de certitudine juridică.

| (3) | Prin scrisoarea din 10 martie 2005, Comisia a solicitat noi informații, pe care guvernul federal le-a comunicat după o prelungire a termenului, prin scrisoarea din 29 aprilie 2005 (înregistrată la aceeași dată). La 23 iunie 2005 a avut loc o întâlnire a serviciilor Comisiei cu reprezentanții autorității mass media și ai Landului Renania de Nord-Vestfalia (RNV), în cadrul căreia reprezentanții RNV au prezentat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 10 martie 2005, Comisia a solicitat noi informații, pe care guvernul federal le-a comunicat după o prelungire a termenului, prin scrisoarea din 29 aprilie 2005 (înregistrată la aceeași dată). La 23 iunie 2005 a avut loc o întâlnire a serviciilor Comisiei cu reprezentanții autorității mass media și ai Landului Renania de Nord-Vestfalia (RNV), în cadrul căreia reprezentanții RNV au prezentat informații suplimentare.

| (4) | La 9 noiembrie 2005, Comisia a adoptat o decizie finală, prin care a declarat că finanțarea din resurse publice a DVT-B în Berlin-Brandenburg este incompatibilă cu piața comună (2). Având în vedere că cele două cazuri erau similare, Comisia și Germania au convenit să suspende procedura de notificare a cazului (3), pentru a permite autorităților să evalueze implicațiile deciziei privind cauza Berlin-Brandenburg asupra procedurii de examinare preliminară a cauzei actuale. Totodată a fost suspendată și procedura de notificare într-o cauză similară privind Landul Bavaria, care fusese notificată Comisiei la 8 decembrie 2004 (4). |
| --- | --- |

(4)

La 9 noiembrie 2005, Comisia a adoptat o decizie finală, prin care a declarat că finanțarea din resurse publice a DVT-B în Berlin-Brandenburg este incompatibilă cu piața comună (2). Având în vedere că cele două cazuri erau similare, Comisia și Germania au convenit să suspende procedura de notificare a cazului (3), pentru a permite autorităților să evalueze implicațiile deciziei privind cauza Berlin-Brandenburg asupra procedurii de examinare preliminară a cauzei actuale. Totodată a fost suspendată și procedura de notificare într-o cauză similară privind Landul Bavaria, care fusese notificată Comisiei la 8 decembrie 2004 (4).

| (5) | Prin scrisoarea din 12 aprilie 2006, Comisia a solicitat Germaniei ca, în decurs de o lună, să-și prezinte observațiile sale privind procedura de notificare în curs. Prin scrisoarea din 12 mai 2006, înregistrată la aceeași dată, Germania a comunicat Comisia că nu intenționează să retragă ori să modifice măsura notificată cu privire la LRNV. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 12 aprilie 2006, Comisia a solicitat Germaniei ca, în decurs de o lună, să-și prezinte observațiile sale privind procedura de notificare în curs. Prin scrisoarea din 12 mai 2006, înregistrată la aceeași dată, Germania a comunicat Comisia că nu intenționează să retragă ori să modifice măsura notificată cu privire la LRNV.

| (6) | Prin scrisoarea din 19 iulie 2006, Comisia a adus la cunoștință Republicii Federale Germania decizia de a iniția, în legătură cu această măsură, procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. Decizia Comisiei privind inițierea procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile cu privire la această măsură. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 19 iulie 2006, Comisia a adus la cunoștință Republicii Federale Germania decizia de a iniția, în legătură cu această măsură, procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. Decizia Comisiei privind inițierea procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile cu privire la această măsură.

| (7) | După ce a obținut o prelungire a termenului, Germania s-a pronunțat, prin scrisoarea din 4 octombrie 2006, înregistrată la aceeași dată, cu privire la decizia de inițiere a procedurii. În plus, Comisiei i-au fost prezentate observații din partea European Satellite Operators Association (denumită în continuare „ESOA”) (6), a Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V. Asociația operatorilor de cablu privați - (denumită în continuare „ANGA”) (7) și din partea ish NRW GmbH (denumită în continuare „ish”) (8). |
| --- | --- |

(7)

După ce a obținut o prelungire a termenului, Germania s-a pronunțat, prin scrisoarea din 4 octombrie 2006, înregistrată la aceeași dată, cu privire la decizia de inițiere a procedurii. În plus, Comisiei i-au fost prezentate observații din partea European Satellite Operators Association (denumită în continuare „ESOA”) (6), a Verband Privater Kabelnetzbetreiber e.V. Asociația operatorilor de cablu privați - (denumită în continuare „ANGA”) (7) și din partea ish NRW GmbH (denumită în continuare „ish”) (8).

| (8) | Comisia a furnizat Germaniei aceste observații, prin scrisoarea din 19 decembrie 2006, solicitându-i să-și prezinte observațiile. Organismele competente și-au prezentat observațiile după o prelungire a termenului, prin scrisoarea din 16 februarie 2007 (înregistrată la aceeași dată). La 19 aprilie 2007, a avut loc o întâlnire între reprezentanții LfM și Comisie pentru un ultim schimb de opinii înainte de evaluarea finală. Prin mesajul e-mail din 24 mai 2007, Comisia a solicitat mai multe informații, pe care Germania le-a transmis prin mesajul e-mail din 5 iulie 2007 (înregistrat la 6 iulie 2007). |
| --- | --- |

(8)

Comisia a furnizat Germaniei aceste observații, prin scrisoarea din 19 decembrie 2006, solicitându-i să-și prezinte observațiile. Organismele competente și-au prezentat observațiile după o prelungire a termenului, prin scrisoarea din 16 februarie 2007 (înregistrată la aceeași dată). La 19 aprilie 2007, a avut loc o întâlnire între reprezentanții LfM și Comisie pentru un ultim schimb de opinii înainte de evaluarea finală. Prin mesajul e-mail din 24 mai 2007, Comisia a solicitat mai multe informații, pe care Germania le-a transmis prin mesajul e-mail din 5 iulie 2007 (înregistrat la 6 iulie 2007).

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

1.   CONTEXT

| (9) | Obiectul măsurii notificate este introducerea televiziunii digitale terestre în Renania de Nord-Vestfalia. Ea trebuie privită în contextul digitalizării radiodifuziunii, care a cuprins în prezent toate mijloacele de radiodifuziune actuale, și anume cablul, satelitul și mijloacele terestre. |
| --- | --- |

(9)

Obiectul măsurii notificate este introducerea televiziunii digitale terestre în Renania de Nord-Vestfalia. Ea trebuie privită în contextul digitalizării radiodifuziunii, care a cuprins în prezent toate mijloacele de radiodifuziune actuale, și anume cablul, satelitul și mijloacele terestre.

| (10) | Principalul avantaj al digitalizării, oricare ar fi platforma de transmisie, constă în faptul că toate mijloacele de transmisie dispun de o maximă capacitate de transmisie datorită unei utilizări mai eficiente a spectrului de frecvențe. Astfel, pot fi oferite servicii de radiodifuziune noi sau îmbunătățite. În plus, prin eliminarea televiziunii analogice terestre sunt eliberate frecvențe, cărora li se dă o nouă utilizare. Posibilii noi intrați pe piață ar putea stimula concurența și inovația. Datorită acestor avantaje, Comisia sprijină activ digitalizarea (9). Atât Germania, cât și alte state membre se găsesc în prezent în această etapă de tranziție, al cărei principal obiectiv este renunțarea la televiziunea analogică în toate țările Uniunii Europene până la începutul anului 2012 (10). |
| --- | --- |

(10)

Principalul avantaj al digitalizării, oricare ar fi platforma de transmisie, constă în faptul că toate mijloacele de transmisie dispun de o maximă capacitate de transmisie datorită unei utilizări mai eficiente a spectrului de frecvențe. Astfel, pot fi oferite servicii de radiodifuziune noi sau îmbunătățite. În plus, prin eliminarea televiziunii analogice terestre sunt eliberate frecvențe, cărora li se dă o nouă utilizare. Posibilii noi intrați pe piață ar putea stimula concurența și inovația. Datorită acestor avantaje, Comisia sprijină activ digitalizarea (9). Atât Germania, cât și alte state membre se găsesc în prezent în această etapă de tranziție, al cărei principal obiectiv este renunțarea la televiziunea analogică în toate țările Uniunii Europene până la începutul anului 2012 (10).

| (11) | Pentru a stimula digitalizarea radiodifuziunii în Germania, la sfârșitul lui 1997 a fost lansată, prin decizia guvernului federal, în baza unei decizii a primilor miniștri ai landurilor, inițiativa „Radiodifuziunea digitală” (IDR). În cadrul IDR, federația, landurile și alți participanți pe piață au emis recomandări privind digitalizarea. Primul raport IDR a fost aprobat în august 1998 de cabinetul federal; a urmat planul general pentru introducerea televiziunii digitale, Startszenario 2000 [Programul de introducere 2000] (11). Printre altele, în acesta se stabilea ca digitalizarea radiodifuziunii prin cablu, satelit și emițătoare TV să se încheie în Germania până cel târziu în 2010. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a stimula digitalizarea radiodifuziunii în Germania, la sfârșitul lui 1997 a fost lansată, prin decizia guvernului federal, în baza unei decizii a primilor miniștri ai landurilor, inițiativa „Radiodifuziunea digitală” (IDR). În cadrul IDR, federația, landurile și alți participanți pe piață au emis recomandări privind digitalizarea. Primul raport IDR a fost aprobat în august 1998 de cabinetul federal; a urmat planul general pentru introducerea televiziunii digitale, Startszenario 2000 [Programul de introducere 2000] (11). Printre altele, în acesta se stabilea ca digitalizarea radiodifuziunii prin cablu, satelit și emițătoare TV să se încheie în Germania până cel târziu în 2010.

| (12) | Tranziția la radiodifuziunea digitală în RNV este coordonată de LfM. În conformitate cu articolul 27, alineatul (1) al Legii privind media din Renania de Nord-Vestfalia (12) (denumită în continuare „LMG NRW”), [LfM] „unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf die digitale Übertragung” [„sprijină și asistă trecerea de la transmisia analogică la cea digitală”]. În cadrul tranziției la digital, acesta trebuie să asigure „Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen” [„furnizarea de oferte de program multilaterale prin ansamblul diverselor căi de transmisie și a condițiilor adecvate”]. O altă sarcină generală a LfM constă în supravegherea radiodifuzorilor privați. |
| --- | --- |

(12)

Tranziția la radiodifuziunea digitală în RNV este coordonată de LfM. În conformitate cu articolul 27, alineatul (1) al Legii privind media din Renania de Nord-Vestfalia (12) (denumită în continuare „LMG NRW”), [LfM] „unterstützt und begleitet die Umstellung der analogen auf die digitale Übertragung” [„sprijină și asistă trecerea de la transmisia analogică la cea digitală”]. În cadrul tranziției la digital, acesta trebuie să asigure „Versorgung mit vielfältigen Programmangeboten durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen” [„furnizarea de oferte de program multilaterale prin ansamblul diverselor căi de transmisie și a condițiilor adecvate”]. O altă sarcină generală a LfM constă în supravegherea radiodifuzorilor privați.

| (13) | În contextul digitalizării transmisiei prin cablu, satelit și mijloace terestre, măsura în cauză se referă exclusiv la tranziția din domeniul transmisiei terestre. Radiodifuziunea terestră digitală se referă în general la două grupe de operatori, care, în funcție de împrejurări, pot fi integrați: operatorii de rețele de emițătoare, care se ocupă cu transmiterea semnalelor de radiodifuziune și radiodifuzorii, care produc programele de conținut, oferindu-le ca pachete de programe. |
| --- | --- |

(13)

În contextul digitalizării transmisiei prin cablu, satelit și mijloace terestre, măsura în cauză se referă exclusiv la tranziția din domeniul transmisiei terestre. Radiodifuziunea terestră digitală se referă în general la două grupe de operatori, care, în funcție de împrejurări, pot fi integrați: operatorii de rețele de emițătoare, care se ocupă cu transmiterea semnalelor de radiodifuziune și radiodifuzorii, care produc programele de conținut, oferindu-le ca pachete de programe.

| (14) | De la apariția cablului și satelitului, în anii ’80, cota de piață a mijloacelor terestre în Germania a scăzut mult per ansamblu. Potrivit informațiilor Germaniei, rețelele de cablu au fost dezvoltate în anii ’80 cu sprijinul considerabil al statului (13). Germania afirmă că aproape toate gospodăriile din Germania pot recepționa canale de televiziune transmise gratuit, via satelit. |
| --- | --- |

(14)

De la apariția cablului și satelitului, în anii ’80, cota de piață a mijloacelor terestre în Germania a scăzut mult per ansamblu. Potrivit informațiilor Germaniei, rețelele de cablu au fost dezvoltate în anii ’80 cu sprijinul considerabil al statului (13). Germania afirmă că aproape toate gospodăriile din Germania pot recepționa canale de televiziune transmise gratuit, via satelit.

| (15) | Această reducere a cotei de piață este prezentată în următoarea diagramă, care poate fi găsită și în decizia privind inițierea procedurii.
  Diagrama 1
  Cota de piață a mijloacelor terestre la nivel federal și în RNV (14) |
| --- | --- |

(15)

Această reducere a cotei de piață este prezentată în următoarea diagramă, care poate fi găsită și în decizia privind inițierea procedurii.

Diagrama 1

Cota de piață a mijloacelor terestre la nivel federal și în RNV (14)

Image

| (16) | De la începutul tranziției la televiziunea digitală în anul 2004, cota de piață în scădere a mijloacelor terestre s-a stabilizat, iar în 2005 tendința chiar s-a inversat. Potrivit datelor din raportul privind digitalizarea din 2007 (15), cotele de piață în funcție de tipul de recepție în Germania, la mijlocul lui 2007, erau distribuite astfel: 53,7 % cablu, 42,5 % satelit, 11,5 % mijloace terestre (o creștere de 2 puncte procentuale față de 2006). Potrivit raportului, cota televiziunii digitale terestre a crescut considerabil: 3,6 milioane de gospodării – aproape de două ori mai multe decât în anul precedent – recepționează DVB-T. De asemenea, digitalizarea transmisiilor terestre a atins deja aproape 90 %. În raportul privind digitalizarea se poate consulta o prezentare generală a răspândirii DVB-T pe zone (16). Potrivit acestor date, cotele pieței telespectatorilor din RNV din așa-numitele zone-cheie, care cuprind numai zone în care se poate recepționa DVB-T, a crescut de la 9,5 % în anul 2005, la 16,5 % în anul 2007 (a se vedea diagrama 2).
  Diagrama 2
  Cota de piață a mijloacelor terestre digitale la nivel federal și în RNV, după tranziție |
| --- | --- |

(16)

De la începutul tranziției la televiziunea digitală în anul 2004, cota de piață în scădere a mijloacelor terestre s-a stabilizat, iar în 2005 tendința chiar s-a inversat. Potrivit datelor din raportul privind digitalizarea din 2007 (15), cotele de piață în funcție de tipul de recepție în Germania, la mijlocul lui 2007, erau distribuite astfel: 53,7 % cablu, 42,5 % satelit, 11,5 % mijloace terestre (o creștere de 2 puncte procentuale față de 2006). Potrivit raportului, cota televiziunii digitale terestre a crescut considerabil: 3,6 milioane de gospodării – aproape de două ori mai multe decât în anul precedent – recepționează DVB-T. De asemenea, digitalizarea transmisiilor terestre a atins deja aproape 90 %. În raportul privind digitalizarea se poate consulta o prezentare generală a răspândirii DVB-T pe zone (16). Potrivit acestor date, cotele pieței telespectatorilor din RNV din așa-numitele zone-cheie, care cuprind numai zone în care se poate recepționa DVB-T, a crescut de la 9,5 % în anul 2005, la 16,5 % în anul 2007 (a se vedea diagrama 2).

Diagrama 2

Cota de piață a mijloacelor terestre digitale la nivel federal și în RNV, după tranziție

Image

| (17) | Din punct de vedere tehnic, dezvoltarea radiodifuziunii digitale terestre reclamă adaptarea tehnicii de transmisie prin operatori de cablu, precum și distribuirea frecvențelor de transmisie. Pentru a putea folosi practic avantajele digitalizării, trebuie să se renunțe treptat la transmisia analogică. În situația în care transmisia analogică și digitală sunt oferite în paralel (prin așa-numita „Simulcast”), tranziția poate determina o penurie accentuată de frecvențe (17). Pentru a evita penuria de frecvențe și a menține cât mai mici costurile difuzării în paralel, participanții pe piață trebuie să convină asupra unui termen până la care să se renunțe la transmisia analogică și să se treacă la cea digitală. Având în vedere complexitatea tranziției la televiziunea terestră digitală, Startszenario 2000 prevede introducerea treptată a DVB-T într-o serie de landuri federale, mai întâi în aglomerările urbane (18). |
| --- | --- |

(17)

Din punct de vedere tehnic, dezvoltarea radiodifuziunii digitale terestre reclamă adaptarea tehnicii de transmisie prin operatori de cablu, precum și distribuirea frecvențelor de transmisie. Pentru a putea folosi practic avantajele digitalizării, trebuie să se renunțe treptat la transmisia analogică. În situația în care transmisia analogică și digitală sunt oferite în paralel (prin așa-numita „Simulcast”), tranziția poate determina o penurie accentuată de frecvențe (17). Pentru a evita penuria de frecvențe și a menține cât mai mici costurile difuzării în paralel, participanții pe piață trebuie să convină asupra unui termen până la care să se renunțe la transmisia analogică și să se treacă la cea digitală. Având în vedere complexitatea tranziției la televiziunea terestră digitală, Startszenario 2000 prevede introducerea treptată a DVB-T într-o serie de landuri federale, mai întâi în aglomerările urbane (18).

| (18) | Ca primă inițiativă în RNV, LfM (19) a decis la 27 noiembrie 1998 lansarea unui test pe teren privind DVB-T, care a fost efectuat între anii 1999 și 2000 la Köln. Pentru realizarea obiectivelor din Startszenario 2000, autoritățile din RNV s-au declarat ulterior dispuse să coopereze cu organismele de resort ale landurilor federale din nord, Saxonia Inferioară, Schleswig-Holstein, Hamburg și Bremen, pentru a realiza digitalizarea transmisiilor de radiodifuziune terestre în același timp, și astfel cu o mai mare eficiență. |
| --- | --- |

(18)

Ca primă inițiativă în RNV, LfM (19) a decis la 27 noiembrie 1998 lansarea unui test pe teren privind DVB-T, care a fost efectuat între anii 1999 și 2000 la Köln. Pentru realizarea obiectivelor din Startszenario 2000, autoritățile din RNV s-au declarat ulterior dispuse să coopereze cu organismele de resort ale landurilor federale din nord, Saxonia Inferioară, Schleswig-Holstein, Hamburg și Bremen, pentru a realiza digitalizarea transmisiilor de radiodifuziune terestre în același timp, și astfel cu o mai mare eficiență.

| (19) | La 20 octombrie 2003, Oficiile regionale pentru media (LfM), radiodifuzorii publici ARD, ZDF și WDR Köln (în continuare denumite „radiodifuzorii publici” (20), radiodifuzorii privați RTL Television („RTL”), VOX Film und Fernseh-GmbH & Co. KG („VOX”) și ProSiebenSat.1 Media AG („ProSiebenSat.1”) au semnat la Köln Acordul privind introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia. În acest acord de principiu se stabilea că, după tranziția cu succes în zona Berlin-Potsdam, DVB-T urmează să fie introdusă în zonele de aglomerare urbană Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Acordul nu conține nici un fel de amănunte privind măsurile avute în vedere pentru subvenționarea acestui proiect. În document se spune doar: „Ca măsură de sprijin, Oficiul regional pentru probleme de media al Renaniei de Nord-Vestfalia susține infrastructura tehnică pentru răspândirea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia.” În anexă se face, de asemenea, referire la elaborarea unui concept de subvenționare a celor defavorizați social (21). |
| --- | --- |

(19)

La 20 octombrie 2003, Oficiile regionale pentru media (LfM), radiodifuzorii publici ARD, ZDF și WDR Köln (în continuare denumite „radiodifuzorii publici” (20), radiodifuzorii privați RTL Television („RTL”), VOX Film und Fernseh-GmbH & Co. KG („VOX”) și ProSiebenSat.1 Media AG („ProSiebenSat.1”) au semnat la Köln Acordul privind introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia. În acest acord de principiu se stabilea că, după tranziția cu succes în zona Berlin-Potsdam, DVB-T urmează să fie introdusă în zonele de aglomerare urbană Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Acordul nu conține nici un fel de amănunte privind măsurile avute în vedere pentru subvenționarea acestui proiect. În document se spune doar: „Ca măsură de sprijin, Oficiul regional pentru probleme de media al Renaniei de Nord-Vestfalia susține infrastructura tehnică pentru răspândirea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia.” În anexă se face, de asemenea, referire la elaborarea unui concept de subvenționare a celor defavorizați social (21).

| (20) | Acordul de principiu din 20 octombrie 2003 a fost completat prin Acordul de cooperare pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia, care a fost semnat de aceleași părți (WDR în numele ARD), precum și de Landul RNV, la 10 decembrie 2003. În acordul de cooperare sunt consemnate principii comune pentru comunicații în sectorul DVB-T și sunt stabilite organismele responsabile pentru aplicarea acordului: comitetul director cu atribuții decizionale și un birou de coordonare a proiectului în vederea punerii în aplicare. Biroul de coordonare a proiectului a fost înființat la 14 ianuarie 2004 printr-un contract încheiat între LfM (LfM Nova GmbH), WDR (și în numele ARD) și ZDF. |
| --- | --- |

(20)

Acordul de principiu din 20 octombrie 2003 a fost completat prin Acordul de cooperare pentru introducerea televiziunii terestre digitale (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia, care a fost semnat de aceleași părți (WDR în numele ARD), precum și de Landul RNV, la 10 decembrie 2003. În acordul de cooperare sunt consemnate principii comune pentru comunicații în sectorul DVB-T și sunt stabilite organismele responsabile pentru aplicarea acordului: comitetul director cu atribuții decizionale și un birou de coordonare a proiectului în vederea punerii în aplicare. Biroul de coordonare a proiectului a fost înființat la 14 ianuarie 2004 printr-un contract încheiat între LfM (LfM Nova GmbH), WDR (și în numele ARD) și ZDF.

| (21) | Capacitatea totală de transmisie a rețelei DVB-T cuprinde șase multiplexuri (22), care au fost gândite pentru cele 24 de locuri de program, în total, din zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Pentru a putea începe transmisiile digitale terestre, frecvențele necesare trebuie să fie alocate prin licențe care dau dreptul radiodifuzorilor să emită programe, iar operatorilor de rețea să utilizeze platforma DVB-T. Pentru emiterea de programe în zonele de aglomerare urbană Köln/Bonn și Düsseldorf/bazinul Ruhr a fost alocat câte un multiplex pentru fiecare radiodifuzor public (ARD, ZDF și WDR). Capacitatea prevăzută pentru radiodifuzorii privați a fost anunțată de LfM, licențele DVB-T corespunzătoare fiind acordate la 14 mai 2004. Licențele pentru utilizarea rețelei au fost acordate pe atunci de Autoritatea de reglementare pentru telecomunicații și poștă (RegTP), în prezent Agenția pentru rețeaua federală de electricitate, telecomunicații, poștă și căi ferate (BNetzA) 2004 (pentru detalii cu privire la procedura de alocare a se vedea considerentele 24-30). |
| --- | --- |

(21)

Capacitatea totală de transmisie a rețelei DVB-T cuprinde șase multiplexuri (22), care au fost gândite pentru cele 24 de locuri de program, în total, din zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Pentru a putea începe transmisiile digitale terestre, frecvențele necesare trebuie să fie alocate prin licențe care dau dreptul radiodifuzorilor să emită programe, iar operatorilor de rețea să utilizeze platforma DVB-T. Pentru emiterea de programe în zonele de aglomerare urbană Köln/Bonn și Düsseldorf/bazinul Ruhr a fost alocat câte un multiplex pentru fiecare radiodifuzor public (ARD, ZDF și WDR). Capacitatea prevăzută pentru radiodifuzorii privați a fost anunțată de LfM, licențele DVB-T corespunzătoare fiind acordate la 14 mai 2004. Licențele pentru utilizarea rețelei au fost acordate pe atunci de Autoritatea de reglementare pentru telecomunicații și poștă (RegTP), în prezent Agenția pentru rețeaua federală de electricitate, telecomunicații, poștă și căi ferate (BNetzA) 2004 (pentru detalii cu privire la procedura de alocare a se vedea considerentele 24-30).

| (22) | Potrivit termenelor stabilite în acordul de principiu din 20 octombrie 2003, transmisiile digitale terestre au fost introduse în zona Köln/Bonn la 24 mai 2004 și în zona Düsseldorf/Bazinul Ruhr la 8 noiembrie 2004. Transmisia analogică terestră a radiodifuzorilor privați a fost oprită la data când a început transmisia DVB-T. Desigur, transmisia analogică terestră a celor trei programe ale radiodifuzorilor publici ARD-Das Erste, ZDF și WDR a mai continuat aproximativ cinci luni (Simulcast) și apoi a fost oprită în zona Köln/Bonn la 8 noiembrie 2004 și în zona Düsseldorf/Bazinul Ruhr la 4 aprilie 2005. La 19 noiembrie 2004, LfM a emis „Directiva de subvenționare a DVB-T”, care a intrat în vigoare retroactiv de la 3 mai 2004. |
| --- | --- |

(22)

Potrivit termenelor stabilite în acordul de principiu din 20 octombrie 2003, transmisiile digitale terestre au fost introduse în zona Köln/Bonn la 24 mai 2004 și în zona Düsseldorf/Bazinul Ruhr la 8 noiembrie 2004. Transmisia analogică terestră a radiodifuzorilor privați a fost oprită la data când a început transmisia DVB-T. Desigur, transmisia analogică terestră a celor trei programe ale radiodifuzorilor publici ARD-Das Erste, ZDF și WDR a mai continuat aproximativ cinci luni (Simulcast) și apoi a fost oprită în zona Köln/Bonn la 8 noiembrie 2004 și în zona Düsseldorf/Bazinul Ruhr la 4 aprilie 2005. La 19 noiembrie 2004, LfM a emis „Directiva de subvenționare a DVB-T”, care a intrat în vigoare retroactiv de la 3 mai 2004.

| (23) | De la introducerea transmisiei DVB-T în aglomerările urbane Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr, aceasta s-a extins și în alte zone ale RNV. La 29 mai 2006 DVB-T a fost introdusă în alte două regiuni ale Landului RNV (Wuppertal și Ostwestfalen-Lippe). În Münsterland, DVB-T a fost lansată la 12 iunie 2007 și în noiembrie 2007 zona de răspândire a acesteia urmează să fie extinsă la Aachen și Südwestfalen. Spre deosebire de zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr, tranziția în aceste zone este realizată numai la radiodifuzorii publici, nu și la cei privați (23). |
| --- | --- |

(23)

De la introducerea transmisiei DVB-T în aglomerările urbane Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr, aceasta s-a extins și în alte zone ale RNV. La 29 mai 2006 DVB-T a fost introdusă în alte două regiuni ale Landului RNV (Wuppertal și Ostwestfalen-Lippe). În Münsterland, DVB-T a fost lansată la 12 iunie 2007 și în noiembrie 2007 zona de răspândire a acesteia urmează să fie extinsă la Aachen și Südwestfalen. Spre deosebire de zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr, tranziția în aceste zone este realizată numai la radiodifuzorii publici, nu și la cei privați (23).

| (24) | În conformitate cu articolul 52a, alineatul (1) din Tratatul de stat privind radiodifuziunea în Germania unită (RStV) (24), la articolul 28 LMG NRW se precizează: „În contextul alocării pentru prima dată a capacităților de transmisie digitală terestră în televiziune trebuie să se aibă în vedere cu prioritate difuzorii de televiziune cu acele programe care în zonele de difuzare respective sunt difuzate analogic.” |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 52a, alineatul (1) din Tratatul de stat privind radiodifuziunea în Germania unită (RStV) (24), la articolul 28 LMG NRW se precizează: „În contextul alocării pentru prima dată a capacităților de transmisie digitală terestră în televiziune trebuie să se aibă în vedere cu prioritate difuzorii de televiziune cu acele programe care în zonele de difuzare respective sunt difuzate analogic.”

| (25) | La 14 noiembrie 2003, LfM a emis regulamentul privind alocarea capacităților de transmitere terestră pentru programele de televiziune și radio, precum și pentru servicii media (regulamentul de alocare). Digitalizarea a impus însă și folosirea canalelor terestre analogice existente, care au fost alocate RTL Television (prin RTL Television GmbH), VOX/DTCP (prin VOX Film- und Fernseh GmbH & Co.KG, care, împreună cu DTCP GmbH, aparține RTL Group) și SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, denumită în continuare „ProSiebenSat.1”). Licențele analogice corespunzătoare au fost acordate în 2002 și 2003 de către LfM și expiră sau au expirat la 21 iulie 2008 (RTL Television), la 31 ianuarie 2007 (VOX) și la 31 octombrie 2010 (SAT1). Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2003, LfM a solicitat radiodifuzorilor privați RTL, VOX și ProSiebenSat.1 să-și declare în scris disponibilitatea de a renunța la canalele lor analogice pentru a se putea continua alocarea capacităților de transmisie. După obținerea consimțământului emițătorilor (25), LfM a anunțat, la 4 decembrie 2003, prima alocare de capacități de transmisie DVB-T radiodifuzorilor privați pentru zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr (publicată în Landesministerialblatt (Jurnalul oficial al landului) la 30 decembrie 2003) (26). |
| --- | --- |

(25)

La 14 noiembrie 2003, LfM a emis regulamentul privind alocarea capacităților de transmitere terestră pentru programele de televiziune și radio, precum și pentru servicii media (regulamentul de alocare). Digitalizarea a impus însă și folosirea canalelor terestre analogice existente, care au fost alocate RTL Television (prin RTL Television GmbH), VOX/DTCP (prin VOX Film- und Fernseh GmbH & Co.KG, care, împreună cu DTCP GmbH, aparține RTL Group) și SAT1 (Sat1 Satelliten Fernsehen GmbH, denumită în continuare „ProSiebenSat.1”). Licențele analogice corespunzătoare au fost acordate în 2002 și 2003 de către LfM și expiră sau au expirat la 21 iulie 2008 (RTL Television), la 31 ianuarie 2007 (VOX) și la 31 octombrie 2010 (SAT1). Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2003, LfM a solicitat radiodifuzorilor privați RTL, VOX și ProSiebenSat.1 să-și declare în scris disponibilitatea de a renunța la canalele lor analogice pentru a se putea continua alocarea capacităților de transmisie. După obținerea consimțământului emițătorilor (25), LfM a anunțat, la 4 decembrie 2003, prima alocare de capacități de transmisie DVB-T radiodifuzorilor privați pentru zonele Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr (publicată în Landesministerialblatt (Jurnalul oficial al landului) la 30 decembrie 2003) (26).

| (26) | Licitația se referea la capacitatea de transmisie prevăzută pentru radiodifuzorii privați, adică trei multiplexuri, respectiv 12 locuri de program în fiecare zonă țintă. Licitația cuprindea criterii de selecție pentru cazul în care ar exista mai mulți solicitanți decât locuri de program și ar fi trebuie să se decidă care sunt cei prioritari. În conformitate cu LMG NRW, printre criterii se număra contribuția cu un program pentru diversificarea programelor și operatorilor, precum și prezența unui radiodifuzor în rețeaua analogică terestră (27). Licitația nu conținea detalii privind costurile transmisiei unui program prin DVB-T, nici indicații privind o posibilă subvenționare financiară a tranziției la digital. Termenul pentru depunerea ofertelor s-a încheiat la 3 martie 2004. |
| --- | --- |

(26)

Licitația se referea la capacitatea de transmisie prevăzută pentru radiodifuzorii privați, adică trei multiplexuri, respectiv 12 locuri de program în fiecare zonă țintă. Licitația cuprindea criterii de selecție pentru cazul în care ar exista mai mulți solicitanți decât locuri de program și ar fi trebuie să se decidă care sunt cei prioritari. În conformitate cu LMG NRW, printre criterii se număra contribuția cu un program pentru diversificarea programelor și operatorilor, precum și prezența unui radiodifuzor în rețeaua analogică terestră (27). Licitația nu conținea detalii privind costurile transmisiei unui program prin DVB-T, nici indicații privind o posibilă subvenționare financiară a tranziției la digital. Termenul pentru depunerea ofertelor s-a încheiat la 3 martie 2004.

| (27) | Pentru licitație au fost depuse la LfM, în total, 21 de oferte ale unor radiodifuzori și operatori media. ProSiebenSat.1 și RTL Group au depus oferte, fiecare conținând mai multe pachete de programe și câte un multiplex (28). La 23 aprilie 2004, comisia pentru media a LfM a decis cu privire la alocarea radiodifuzorilor privați a locurilor de program prevăzute. Pe baza acestei decizii, LfM a emis, la 14 mai 2004, o decizie privind alocarea licențelor de DVB-T. Prin această decizie, radiodifuzorilor privați RTL Group și ProSiebenSat.1 se aloca un multiplex pentru fiecare în parte, iar capacitatea unui multiplex rămas se aloca unor emițători individuali: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) și onyx.tv/Terra Nova (Onyx Television GmbH) (29). |
| --- | --- |

(27)

Pentru licitație au fost depuse la LfM, în total, 21 de oferte ale unor radiodifuzori și operatori media. ProSiebenSat.1 și RTL Group au depus oferte, fiecare conținând mai multe pachete de programe și câte un multiplex (28). La 23 aprilie 2004, comisia pentru media a LfM a decis cu privire la alocarea radiodifuzorilor privați a locurilor de program prevăzute. Pe baza acestei decizii, LfM a emis, la 14 mai 2004, o decizie privind alocarea licențelor de DVB-T. Prin această decizie, radiodifuzorilor privați RTL Group și ProSiebenSat.1 se aloca un multiplex pentru fiecare în parte, iar capacitatea unui multiplex rămas se aloca unor emițători individuali: VIVA (VIVA Fernsehen GmbH), CNN (Turner Broadcasting Systems Deutschland GmbH), Eurosport (Eurosport S.A.) și onyx.tv/Terra Nova (Onyx Television GmbH) (29).

| (28) | În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din LMG NRW, la care face referire și anunțul de participare la licitație, prima aprobare se acordă pentru cel puțin patru și cel mult zece ani. În conformitate cu decizia LfM din 14 mai 2004, licențele pentru ProSiebenSat.1, RTL și CNN au fost acordate pentru perioade de câte cinci ani, pentru VIVA până la 2 decembrie 2008, pentru Eurosport S.A. pe trei ani și pentru Terra Nova până la 17 iunie 2009. Însă Terra Nova și-a sistat la 1 iulie 2007 transmisia prin platforma DVB-T și a fost înlocuit de către Tele 5 (TM-TV GmbH) (30), care a fost selectat de către LfM dintr-un grup de 7 solicitanți. Tabelul 1 oferă o imagine a tranziției la digital în zona Köln/Bonn, inclusiv faza de Simulcast, la radiodifuzorii publici (nu și în cazul radiodifuzorilor privați, a se compara cu considerentul 23).
  Tabelul 1
  Transmisia prin mijloace terestre în zona Köln/Bonn, înainte și după tranziție










  Canal de transmisie | TV analogică | Necesar la 4.4.2005 | Programe la 24.5.2004 | Programe la 8.11.2004 | Programe la 4.4.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K 05 | Sat.1 | | ARD — Simulcast | X | X |
| K 26 | ZDF | național | Pachet ZDF | Pachet ZDF | Pachet ZDF |
| K 29 | ZDF | D | ZDF — Simulcast | Pachet RTL | Pachet RTL |
| K 34 | VOX | | Pachet ZDF | X | X |
| K 36 | RTL | E | | | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele5 din 1.7.2007) |
| K 43 | ARD | C | RTL/VOX/ProSieben/Sat.1 | Pachet Pro7Sat.1 | Pachet Pro7Sat.1 |
| K 49 | WDR | B | WDR — Simulcast | Pachet WDR | Pachet WDR |
| K 65 | X | A | Pachet ARD | Pachet ARD | Pachet ARD |
| K 66 | X | | N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL | Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova | X |
| Explicații: Rețelele pentru canalele de transmisie DVB-T K26, K29, K36 și K43 au fost puse la dispoziție de T-Systems, iar canalele de transmisie K49 și K65 au fost alocate WDR, dar aceste rețele au fost de asemeneapuse parțial la dispoziție de T Systems. Transmisiile analogice sunt înscrise cu litere cursive. Un „pachet” este un pachet de patru programe emise printr-un multiplex digital. Sloturile DVB-T alocate pentru regiunea Düsseldorf/Ruhr nu apar în acest tabel. Tranziția în zona Köln/Bonn a fost încheiată la data de 8 noiembrie 2004, dar din cauza tranziției în zona Düsseldorf/Ruhr, la 4 aprilie 2005 au fost efectuate tehnice tehnice minime la alocarea sloturilor. De la încheierea fazei de Simulcast, canalele K05, K65 și K66 nu sunt utilizate pentru transmiterea de programe TV, conform informațiilor de care dispune Comisia. Tabelul de mai sus este doar o exemplificare. |

(28)

În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din LMG NRW, la care face referire și anunțul de participare la licitație, prima aprobare se acordă pentru cel puțin patru și cel mult zece ani. În conformitate cu decizia LfM din 14 mai 2004, licențele pentru ProSiebenSat.1, RTL și CNN au fost acordate pentru perioade de câte cinci ani, pentru VIVA până la 2 decembrie 2008, pentru Eurosport S.A. pe trei ani și pentru Terra Nova până la 17 iunie 2009. Însă Terra Nova și-a sistat la 1 iulie 2007 transmisia prin platforma DVB-T și a fost înlocuit de către Tele 5 (TM-TV GmbH) (30), care a fost selectat de către LfM dintr-un grup de 7 solicitanți. Tabelul 1 oferă o imagine a tranziției la digital în zona Köln/Bonn, inclusiv faza de Simulcast, la radiodifuzorii publici (nu și în cazul radiodifuzorilor privați, a se compara cu considerentul 23).

Tabelul 1

Transmisia prin mijloace terestre în zona Köln/Bonn, înainte și după tranziție

Canal de transmisie

TV analogică

Necesar la 4.4.2005

Programe la 24.5.2004

Programe la 8.11.2004

Programe la 4.4.2005

K 05

Sat.1

ARD — Simulcast

X

X

K 26

ZDF

național

Pachet ZDF

Pachet ZDF

Pachet ZDF

K 29

ZDF

D

ZDF — Simulcast

Pachet RTL

Pachet RTL

K 34

VOX

Pachet ZDF

X

X

K 36

RTL

E

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova (Tele5 din 1.7.2007)

K 43

ARD

C

RTL/VOX/ProSieben/Sat.1

Pachet Pro7Sat.1

Pachet Pro7Sat.1

K 49

WDR

B

WDR — Simulcast

Pachet WDR

Pachet WDR

K 65

X

A

Pachet ARD

Pachet ARD

Pachet ARD

K 66

X

N24/Kabel 1/RTL II/Super RTL

Viva/Eurosport/CNN/Terra Nova

X

Explicații: Rețelele pentru canalele de transmisie DVB-T K26, K29, K36 și K43 au fost puse la dispoziție de T-Systems, iar canalele de transmisie K49 și K65 au fost alocate WDR, dar aceste rețele au fost de asemeneapuse parțial la dispoziție de T Systems. Transmisiile analogice sunt înscrise cu litere cursive. Un „pachet” este un pachet de patru programe emise printr-un multiplex digital. Sloturile DVB-T alocate pentru regiunea Düsseldorf/Ruhr nu apar în acest tabel. Tranziția în zona Köln/Bonn a fost încheiată la data de 8 noiembrie 2004, dar din cauza tranziției în zona Düsseldorf/Ruhr, la 4 aprilie 2005 au fost efectuate tehnice tehnice minime la alocarea sloturilor. De la încheierea fazei de Simulcast, canalele K05, K65 și K66 nu sunt utilizate pentru transmiterea de programe TV, conform informațiilor de care dispune Comisia. Tabelul de mai sus este doar o exemplificare.

| (29) | La cererea Cancelariei de stat din RNV, Autoritatea de reglementare pentru telecomunicații și poștă (denumită în continuare „RegTP”) a inițiat, la 4 februarie 2004, procedura de alocare a frecvențelor (31). Ca și radiodifuzorii, operatorii din rețeaua analogică terestră au renunțat mai întâi la licențele lor analogice, care erau nelimitate în timp. Totalul necesarului pentru transmisii digitale a fost împărțit în cinci domenii de necesitate (de la A la E), care corespund canalelor de transmisie individuale (multiplexuri digitale). În decizia respectivă nu se menționa deja la 27 noiembrie 2002, că se anunțase un necesar suplimentar la nivel federal (32). Acest necesar a fost alocat T-Systems (filială a Deutsche Telekom) și cuprinde transmisia programelor de televiziune ale ZDF. |
| --- | --- |

(29)

La cererea Cancelariei de stat din RNV, Autoritatea de reglementare pentru telecomunicații și poștă (denumită în continuare „RegTP”) a inițiat, la 4 februarie 2004, procedura de alocare a frecvențelor (31). Ca și radiodifuzorii, operatorii din rețeaua analogică terestră au renunțat mai întâi la licențele lor analogice, care erau nelimitate în timp. Totalul necesarului pentru transmisii digitale a fost împărțit în cinci domenii de necesitate (de la A la E), care corespund canalelor de transmisie individuale (multiplexuri digitale). În decizia respectivă nu se menționa deja la 27 noiembrie 2002, că se anunțase un necesar suplimentar la nivel federal (32). Acest necesar a fost alocat T-Systems (filială a Deutsche Telekom) și cuprinde transmisia programelor de televiziune ale ZDF.

| (30) | În procedura de alocare a frecvențelor în RNV, T-Systems a solicitat frecvențele din domeniile de necesitate C, D și E, care sunt atribuite multiplexurilor pentru radiodifuzori privați, iar WDR pentru domeniile de necesitate A și B, care sunt prevăzute pentru radiodifuzorii publici. Având în vedere că pentru fiecare din cele cinci domenii de necesitate s-a prezentat numai câte o cerere de alocare, RegTP a împărțit frecvențele în așa-numitele proceduri de solicitare și a reușit, făcând abstracție de acestea, să deschidă cea de-a doua etapă a procedurii de alocare a frecvențelor, procedurile de licitație. Întrucât T-Systems și WDR erau deja operatori de rețea analogică terestră și, ca urmare a acestui fapt, dețineau o licență de telecomunicații, era îndeplinită și această premisă pentru alocarea frecvențelor, conform cerințelor. Drepturile pentru operarea rețelei DVB-T au fost acordate pentru o perioadă de aproximativ 20 de ani, până la 31 decembrie 2025. |
| --- | --- |

(30)

În procedura de alocare a frecvențelor în RNV, T-Systems a solicitat frecvențele din domeniile de necesitate C, D și E, care sunt atribuite multiplexurilor pentru radiodifuzori privați, iar WDR pentru domeniile de necesitate A și B, care sunt prevăzute pentru radiodifuzorii publici. Având în vedere că pentru fiecare din cele cinci domenii de necesitate s-a prezentat numai câte o cerere de alocare, RegTP a împărțit frecvențele în așa-numitele proceduri de solicitare și a reușit, făcând abstracție de acestea, să deschidă cea de-a doua etapă a procedurii de alocare a frecvențelor, procedurile de licitație. Întrucât T-Systems și WDR erau deja operatori de rețea analogică terestră și, ca urmare a acestui fapt, dețineau o licență de telecomunicații, era îndeplinită și această premisă pentru alocarea frecvențelor, conform cerințelor. Drepturile pentru operarea rețelei DVB-T au fost acordate pentru o perioadă de aproximativ 20 de ani, până la 31 decembrie 2025.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII DE SUBVENȚIONARE

| (31) | Obiectul notificării îl constituie sprijinul financiar pe care LfM intenționează să îl acorde radiodifuzorilor privați pentru transmisia digitală terestră a programelor acestora în aglomerările urbane Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Potrivit estimărilor Germaniei, prin introducerea DVB-T în aceste zone, aproximativ 14 milioane din cei aproximativ 18 milioane de locuitori ai RNV vor putea să recepționeze DVB-T (33). |
| --- | --- |

(31)

Obiectul notificării îl constituie sprijinul financiar pe care LfM intenționează să îl acorde radiodifuzorilor privați pentru transmisia digitală terestră a programelor acestora în aglomerările urbane Köln/Bonn și Düsseldorf/Bazinul Ruhr. Potrivit estimărilor Germaniei, prin introducerea DVB-T în aceste zone, aproximativ 14 milioane din cei aproximativ 18 milioane de locuitori ai RNV vor putea să recepționeze DVB-T (33).

| (32) | Baza juridică a acestui sprijin constă în articolul 40 din Tratatul de stat privind radiodifuziunea [alineatul (1) punctul 2] și articolul 88 din LMG NRW [alineatul (3) punctul 8], în care LfM este însărcinat ca, din cota sa din taxele radio-TV, să acorde sprijin, printre altele, infrastructurii tehnice pentru zona de acoperire în radiodifuziune și proiectelor privind noi tehnici de radiodifuziune. Bugetul LfM se finanțează în esență din cota sa de 2 % din veniturile obținute din taxele radio-TV ce revin RNV (în conformitate cu articolul 40 RStV, coroborat cu articolul 55 RStV, articolele 10 și 11 RFinStV și articolul 116, alineatul (1) din LMG NRW) (34). Taxele radio-TV sunt percepute de Serviciul de taxe radio-TV, care le transferă LfM și altor beneficiari îndreptățiți. |
| --- | --- |

(32)

Baza juridică a acestui sprijin constă în articolul 40 din Tratatul de stat privind radiodifuziunea [alineatul (1) punctul 2] și articolul 88 din LMG NRW [alineatul (3) punctul 8], în care LfM este însărcinat ca, din cota sa din taxele radio-TV, să acorde sprijin, printre altele, infrastructurii tehnice pentru zona de acoperire în radiodifuziune și proiectelor privind noi tehnici de radiodifuziune. Bugetul LfM se finanțează în esență din cota sa de 2 % din veniturile obținute din taxele radio-TV ce revin RNV (în conformitate cu articolul 40 RStV, coroborat cu articolul 55 RStV, articolele 10 și 11 RFinStV și articolul 116, alineatul (1) din LMG NRW) (34). Taxele radio-TV sunt percepute de Serviciul de taxe radio-TV, care le transferă LfM și altor beneficiari îndreptățiți.

| (33) | Condițiile exacte de sprijin financiar pentru radiodifuzorii privați de către LfM sunt prevăzute în Directiva de subvenționare a DVB-T (35) din 19 noiembrie 2004. În conformitate cu articolul 2 din Directivă, pot fi subvenționate remunerațiile pentru operarea de rețele de emisie. În conformitate cu articolul 3, pot primi subvenții toți difuzorii privați de programe de televiziune și/sau furnizorii de servicii media cărora le-au fost alocate capacități de transmisie digitală terestră. În conformitate cu articolul 4, mijloacele se acordă sub formă de subvenție. În articolul 5 alineatul (1) se limitează durata de sprijin la cinci ani. În articolul 5 alineatul (2) se spune: „Sprijinul nu trebuie (...) să depășească 30 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie și este eșalonat degresiv. Acesta începe la nivelul de 40 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie, în primul an de operare și se reduce anual cu cinci puncte procentuale, astfel încât în al cincilea an de operare procentul de subvenționare să nu mai reprezinte decât 20 %.” Articolul 5 alineatul (3) arată: „Economiile apărute prin deconectarea emițătoarelor analogice («câștigurile din deconectare») vor fi incluse în volumul sprijinului.” |
| --- | --- |

(33)

Condițiile exacte de sprijin financiar pentru radiodifuzorii privați de către LfM sunt prevăzute în Directiva de subvenționare a DVB-T (35) din 19 noiembrie 2004. În conformitate cu articolul 2 din Directivă, pot fi subvenționate remunerațiile pentru operarea de rețele de emisie. În conformitate cu articolul 3, pot primi subvenții toți difuzorii privați de programe de televiziune și/sau furnizorii de servicii media cărora le-au fost alocate capacități de transmisie digitală terestră. În conformitate cu articolul 4, mijloacele se acordă sub formă de subvenție. În articolul 5 alineatul (1) se limitează durata de sprijin la cinci ani. În articolul 5 alineatul (2) se spune: „Sprijinul nu trebuie (...) să depășească 30 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie și este eșalonat degresiv. Acesta începe la nivelul de 40 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie, în primul an de operare și se reduce anual cu cinci puncte procentuale, astfel încât în al cincilea an de operare procentul de subvenționare să nu mai reprezinte decât 20 %.” Articolul 5 alineatul (3) arată: „Economiile apărute prin deconectarea emițătoarelor analogice («câștigurile din deconectare») vor fi incluse în volumul sprijinului.”

| (34) | Punerea în aplicare exactă a Directivei de subvenționare a fost prezentată în amănunt în notificare. Pentru radiodifuzorii programelor Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (respectiv, de la 1 iulie 2007, Tele 5), care anterior nu au emis prin rețeaua analogică, este prevăzut același ajutor: în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva de subvenționare, subvenția se reduce treptat, de la nivelul de 40 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie, cu cinci puncte procentuale anual, astfel încât în al cincilea an de funcționare procentul de ajutor să nu mai reprezinte decât 20 %. |
| --- | --- |

(34)

Punerea în aplicare exactă a Directivei de subvenționare a fost prezentată în amănunt în notificare. Pentru radiodifuzorii programelor Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (respectiv, de la 1 iulie 2007, Tele 5), care anterior nu au emis prin rețeaua analogică, este prevăzut același ajutor: în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva de subvenționare, subvenția se reduce treptat, de la nivelul de 40 % din remunerațiile pentru operarea rețelei de emisie, cu cinci puncte procentuale anual, astfel încât în al cincilea an de funcționare procentul de ajutor să nu mai reprezinte decât 20 %.

| (35) | În notificare nu era prevăzută o reducere eșalonată a sprijinului, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva de subvenționare, pentru RTL Group și ProSiebenSat.1 – prin urmare, pentru radiodifuzori privați care au emis anterior în rețeaua analogică. În cazul acestor radiodifuzori, cărora li s-a alocat un multiplex întreg, calculul subvenției se bazează pe diferența între suma totală a remunerațiilor de transmisie pentru emisia analogică și suma totală a acestora pentru emisia digitală, în Renania de Nord-Vestfalia și landurile federale nordice. Potrivit Germaniei, în acest fel s-a încercat, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva de subvenționare, să se ia în calcul economia obținută prin deconectarea emițătoarelor analogice. |
| --- | --- |

(35)

În notificare nu era prevăzută o reducere eșalonată a sprijinului, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva de subvenționare, pentru RTL Group și ProSiebenSat.1 – prin urmare, pentru radiodifuzori privați care au emis anterior în rețeaua analogică. În cazul acestor radiodifuzori, cărora li s-a alocat un multiplex întreg, calculul subvenției se bazează pe diferența între suma totală a remunerațiilor de transmisie pentru emisia analogică și suma totală a acestora pentru emisia digitală, în Renania de Nord-Vestfalia și landurile federale nordice. Potrivit Germaniei, în acest fel s-a încercat, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva de subvenționare, să se ia în calcul economia obținută prin deconectarea emițătoarelor analogice.

| (36) | În notificare, Germania a oferit de asemenea date privind contribuția de sprijin care se orientează după remunerațiile de transmisie estimate pentru DVB-T. S-a evidențiat și faptul că estimarea ajutorului de stat se bazează pe remunerațiile efective de transmisie, pe care operatorii de rețea le percep radiodifuzorilor privați în momentul acordării ajutorului. Potrivit Legii telecomunicațiilor, remunerațiile de transmisie sunt stabilite de Agenția pentru rețeaua federală numai atunci când s-a constatat că operatorul de rețea dispune de o putere pe piață semnificativă pe piața relevantă. Piața relevantă pentru transmisia semnalelor de radiodifuziune a fost definită de BnetzA în iulie 2006, conform regulilor comunitare. Potrivit acestora, operatorul de rețea pentru radiodifuzorii privați, T-Systems, dispune de o putere pe piață semnificativă (36) numai pe piața transmisiilor de radio terestre, prin FM. Ca urmare a acestui fapt, T-Systems poate să-și stabilească în continuare singur mărimea remunerației pentru transmisii DVB-T pentru radiodifuzorii privați. |
| --- | --- |

(36)

În notificare, Germania a oferit de asemenea date privind contribuția de sprijin care se orientează după remunerațiile de transmisie estimate pentru DVB-T. S-a evidențiat și faptul că estimarea ajutorului de stat se bazează pe remunerațiile efective de transmisie, pe care operatorii de rețea le percep radiodifuzorilor privați în momentul acordării ajutorului. Potrivit Legii telecomunicațiilor, remunerațiile de transmisie sunt stabilite de Agenția pentru rețeaua federală numai atunci când s-a constatat că operatorul de rețea dispune de o putere pe piață semnificativă pe piața relevantă. Piața relevantă pentru transmisia semnalelor de radiodifuziune a fost definită de BnetzA în iulie 2006, conform regulilor comunitare. Potrivit acestora, operatorul de rețea pentru radiodifuzorii privați, T-Systems, dispune de o putere pe piață semnificativă (36) numai pe piața transmisiilor de radio terestre, prin FM. Ca urmare a acestui fapt, T-Systems poate să-și stabilească în continuare singur mărimea remunerației pentru transmisii DVB-T pentru radiodifuzorii privați.

| (37) | Potrivit notificării, Germania estima remunerațiile pentru transmisii DVB-T pentru un multiplex la 2,7 milioane EUR anual. Remunerațiile de transmisie pentru un loc de program au fost evaluate (37) în mod corespunzător la 0,675 milioane EUR anual și la 3,375 milioane EUR pentru cei cinci ani cât este în vigoare reglementarea și se situează astfel sub remunerațiile per loc de program pentru transmisie analogică terestră. |
| --- | --- |

(37)

Potrivit notificării, Germania estima remunerațiile pentru transmisii DVB-T pentru un multiplex la 2,7 milioane EUR anual. Remunerațiile de transmisie pentru un loc de program au fost evaluate (37) în mod corespunzător la 0,675 milioane EUR anual și la 3,375 milioane EUR pentru cei cinci ani cât este în vigoare reglementarea și se situează astfel sub remunerațiile per loc de program pentru transmisie analogică terestră.

| (38) | Pe baza acestor date, pentru programele Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (de la 1 iulie 2007, Tele 5) a fost planificat un ajutor total de 4 050 000 EUR. Ajutorul prevăzut pe fiecare loc de program pentru cei cinci ani de valabilitate a regulamentului este prezentat în tabelul 2.
  Tabelul 2
  Remunerațiile de transmisie estimate pentru Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (Tele 5)








  (în EUR) |
| --- | --- |
| Anul | Remunerații de transmisie per loc de program | Intensitatea ajutorului | Valoarea ajutorului |
| Anul 1 | 675 000 | 40 % | 270 000 |
| Anul 2 | 675 000 | 35 % | 236 250 |
| Anul 3 | 675 000 | 30 % | 202 500 |
| Anul 4 | 675 000 | 25 % | 168 750 |
| Anul 5 | 675 000 | 20 % | 135 000 |
| Suma totală pe alocare de program | 3 375 000 | | 1 012 500 |

(38)

Pe baza acestor date, pentru programele Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (de la 1 iulie 2007, Tele 5) a fost planificat un ajutor total de 4 050 000 EUR. Ajutorul prevăzut pe fiecare loc de program pentru cei cinci ani de valabilitate a regulamentului este prezentat în tabelul 2.

Tabelul 2

Remunerațiile de transmisie estimate pentru Viva, Eurosport, CNN și Terra Nova (Tele 5)

(în EUR)

Anul

Remunerații de transmisie per loc de program

Intensitatea ajutorului

Valoarea ajutorului

Anul 1

675 000

40 %

270 000

Anul 2

675 000

35 %

236 250

Anul 3

675 000

30 %

202 500

Anul 4

675 000

25 %

168 750

Anul 5

675 000

20 %

135 000

Suma totală pe alocare de program

3 375 000

1 012 500

| (39) | Calculul pentru RTL Group și pentru ProSiebenSat.1 este prezentat în tabelul 3. Celelalte landuri federale sunt menționate la rubrica „Germania de Nord” (38).
  Tabelul 3
  „Cheltuieli suplimentare” – Calculul Germaniei pentru ProSiebenSat.1 și RTL (39)










  (în EUR) |
| --- | --- |
| | RTL Group | ProSiebenSat.1 |
| RNV | Germania de Nord | RNV | Germania de nord |
| Programe analogice/remunerații de transmisie pe an, în EUR | RTL, VOX | RTL | Sat1 | Sat1, Pro7 |
| 2,2 milioane | 3,9 milioane | 0,8 milioane | 4,6 milioane |
| Programe digitale/remunerații de transmisie pe an, în EUR | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | RTL, VOX, RTL2, S.RTL | Sat1, Pro7, N24, K1 | Sat1, Pro7, N24, K1 |
| 2,7 milioane | 3,3 milioane | 2,7 milioane | 3,3 milioane |
| Diferența între remunerațiile de transmisie analogică/digitală | – 0,5 milioane | + 0,6 milioane | – 1,9 milioane | + 1,3 milioane |
| Bilanț general | + 0,1 milioane | – 0,6 milioane |

(39)

Calculul pentru RTL Group și pentru ProSiebenSat.1 este prezentat în tabelul 3. Celelalte landuri federale sunt menționate la rubrica „Germania de Nord” (38).

Tabelul 3

„Cheltuieli suplimentare” – Calculul Germaniei pentru ProSiebenSat.1 și RTL (39)

(în EUR)

RTL Group

ProSiebenSat.1

RNV

Germania de Nord

RNV

Germania de nord

Programe analogice/remunerații de transmisie pe an, în EUR

RTL, VOX

RTL

Sat1

Sat1, Pro7

2,2 milioane

3,9 milioane

0,8 milioane

4,6 milioane

Programe digitale/remunerații de transmisie pe an, în EUR

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

RTL, VOX, RTL2, S.RTL

Sat1, Pro7, N24, K1

Sat1, Pro7, N24, K1

2,7 milioane

3,3 milioane

2,7 milioane

3,3 milioane

Diferența între remunerațiile de transmisie analogică/digitală

– 0,5 milioane

- 0,6 milioane

– 1,9 milioane

- 1,3 milioane

Bilanț general

- 0,1 milioane

– 0,6 milioane

| (40) | Pe baza acestui calcul, LfM nu intenționează să acorde un ajutor RTL Group. Pe de-o parte, s-a stabilit că RTL Group are un bilanț general pozitiv. Pe de altă parte, în notificare se explică că, în cadrul negocierilor privind restituirea licențelor pentru transmisie analogică, RTL Group a renunțat în mod expres la ajutor. În cazul ProSiebenSat.1 s-a plecat de la „cheltuieli suplimentare” de până la 600 000 EUR anual, astfel încât, pentru perioada de cinci ani a reglementării, Germania pleacă de la o subvenție anuală de până la 550 000 EUR (în total de până la 2,75 milioane EUR). Aceasta înseamnă aproximativ 28 % din totalul remunerațiilor de transmisie DVB-T plătite de ProSiebenSat.1 în RNV. |
| --- | --- |

(40)

Pe baza acestui calcul, LfM nu intenționează să acorde un ajutor RTL Group. Pe de-o parte, s-a stabilit că RTL Group are un bilanț general pozitiv. Pe de altă parte, în notificare se explică că, în cadrul negocierilor privind restituirea licențelor pentru transmisie analogică, RTL Group a renunțat în mod expres la ajutor. În cazul ProSiebenSat.1 s-a plecat de la „cheltuieli suplimentare” de până la 600 000 EUR anual, astfel încât, pentru perioada de cinci ani a reglementării, Germania pleacă de la o subvenție anuală de până la 550 000 EUR (în total de până la 2,75 milioane EUR). Aceasta înseamnă aproximativ 28 % din totalul remunerațiilor de transmisie DVB-T plătite de ProSiebenSat.1 în RNV.

| (41) | Potrivit acestor calcule, bugetul de subvenționare a transmisiilor DVB-T efectuate de către radiodifuzori privați pe perioada celor cinci ani este estimat la 6,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

(41)

Potrivit acestor calcule, bugetul de subvenționare a transmisiilor DVB-T efectuate de către radiodifuzori privați pe perioada celor cinci ani este estimat la 6,8 milioane EUR.

| (42) | LfM acordă ajutorul prezentat numai pentru locuri de program ale radiodifuzorilor privați. Radiodifuzorii publici își finanțează cheltuielile pentru transmisia DVB-T din partea ce le revine din veniturile din taxele radio-TV. Din informațiile furnizate de Germania rezultă că WDR dispune, pentru perioada 2001-2008, de aproximativ 40,8 milioane EUR pentru finanțarea costurilor tranziției la digital. Pentru comparație, ZDF are la dispoziție în perioada 2001-2004 în total 36,8 milioane EUR și între 2005 și 2008 în total 33,2 milioane EUR pentru tranziția la nivel federal la DVB-T. |
| --- | --- |

(42)

LfM acordă ajutorul prezentat numai pentru locuri de program ale radiodifuzorilor privați. Radiodifuzorii publici își finanțează cheltuielile pentru transmisia DVB-T din partea ce le revine din veniturile din taxele radio-TV. Din informațiile furnizate de Germania rezultă că WDR dispune, pentru perioada 2001-2008, de aproximativ 40,8 milioane EUR pentru finanțarea costurilor tranziției la digital. Pentru comparație, ZDF are la dispoziție în perioada 2001-2004 în total 36,8 milioane EUR și între 2005 și 2008 în total 33,2 milioane EUR pentru tranziția la nivel federal la DVB-T.

| (43) | Directiva de subvenționare a intrat în vigoare retroactiv la 3 mai 2004. Cu toate acestea, Germania s-a angajat, pe baza unei decizii a Comisiei pentru media a LfM, să nu acorde ajutorul, înainte ca măsura respectivă să fie aprobată de Comisia Europeană, în conformitate cu legislația privind ajutoarele. De aceea radiodifuzorii privați nu au primit încă nici un ajutor în cadrul acestei reglementări. |
| --- | --- |

(43)

Directiva de subvenționare a intrat în vigoare retroactiv la 3 mai 2004. Cu toate acestea, Germania s-a angajat, pe baza unei decizii a Comisiei pentru media a LfM, să nu acorde ajutorul, înainte ca măsura respectivă să fie aprobată de Comisia Europeană, în conformitate cu legislația privind ajutoarele. De aceea radiodifuzorii privați nu au primit încă nici un ajutor în cadrul acestei reglementări.

III.   MOTIVE PENTRU DESCHIDEREA PROCEDURII FORMALE DE INVESTIGARE

| (44) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a plecat provizoriu de la opinia că ajutorul pe care intenționează să-l acorde LfM îndeplinește toate condițiile articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și reprezintă astfel un ajutor de stat. În opinia Comisiei, ajutorul va fi acordat de la resursele de stat și trebuie trecut în contul statului. Comisia a constatat, de asemenea, că ajutorul favorizează direct emițătorii de radiodifuziune privați și indirect operatorul de rețea T-Systems. |
| --- | --- |

(44)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a plecat provizoriu de la opinia că ajutorul pe care intenționează să-l acorde LfM îndeplinește toate condițiile articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE și reprezintă astfel un ajutor de stat. În opinia Comisiei, ajutorul va fi acordat de la resursele de stat și trebuie trecut în contul statului. Comisia a constatat, de asemenea, că ajutorul favorizează direct emițătorii de radiodifuziune privați și indirect operatorul de rețea T-Systems.

| (45) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia pune sub semnul îndoielii în special faptul că procedura de acordare a licențelor de radiodifuziune și de rețea este astfel concepută încât să limiteze sau să elimine avantajul economic selectiv datorat subvenției și astfel să împiedice denaturarea concurenței. Comisia consideră că această măsură constituie un ajutor sectorial și că poate duce la denaturarea concurenței între diferite platforme de transmisie (mijloace terestre, cablu, satelit). În continuare s-a evidențiat și faptul că măsura ar putea denatura și concurența dintre radiodifuzorii privați. În ceea ce privește concurența pe plan internațional, atât între emițători cât și între operatorii de rețea, Comisia a fost de părere că măsura ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(45)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia pune sub semnul îndoielii în special faptul că procedura de acordare a licențelor de radiodifuziune și de rețea este astfel concepută încât să limiteze sau să elimine avantajul economic selectiv datorat subvenției și astfel să împiedice denaturarea concurenței. Comisia consideră că această măsură constituie un ajutor sectorial și că poate duce la denaturarea concurenței între diferite platforme de transmisie (mijloace terestre, cablu, satelit). În continuare s-a evidențiat și faptul că măsura ar putea denatura și concurența dintre radiodifuzorii privați. În ceea ce privește concurența pe plan internațional, atât între emițători cât și între operatorii de rețea, Comisia a fost de părere că măsura ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (46) | În afară de aceasta, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura este conformă cu Tratatul CE. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a ajuns la concluzia că nu sunt îndeplinite condițiile de aplicare a articolului 87 alineatul (3) litera (c), a articolului 87 alineatul (3) litera (d) și a articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE. Comisia consideră, în special, că nu există dovezi în sprijinul faptul că, având în vedere situația pieței din RNV, măsura poate fi interpretată drept adecvată, necesară și echilibrată pentru a se preîntâmpina o anumită disfuncționalitate a pieței care ar putea îngreuna tranziția la televiziunea digitală. În decizia de inițiere a procedurii a fost avansat punctul de vedere conform căruia ajutorul nu este în concordanță cu un anumit cadru cultural. Comisia pune sub semnul întrebării și faptul că măsura poate fi interpretată drept o compensație pentru o prestare de servicii de interes economic general. |
| --- | --- |

(46)

În afară de aceasta, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura este conformă cu Tratatul CE. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a ajuns la concluzia că nu sunt îndeplinite condițiile de aplicare a articolului 87 alineatul (3) litera (c), a articolului 87 alineatul (3) litera (d) și a articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE. Comisia consideră, în special, că nu există dovezi în sprijinul faptul că, având în vedere situația pieței din RNV, măsura poate fi interpretată drept adecvată, necesară și echilibrată pentru a se preîntâmpina o anumită disfuncționalitate a pieței care ar putea îngreuna tranziția la televiziunea digitală. În decizia de inițiere a procedurii a fost avansat punctul de vedere conform căruia ajutorul nu este în concordanță cu un anumit cadru cultural. Comisia pune sub semnul întrebării și faptul că măsura poate fi interpretată drept o compensație pentru o prestare de servicii de interes economic general.

| (47) | În fine, Comisia a inițiat procedura formală de investigare și pentru a da prilejul Germaniei, precum și unor terți, de a lua poziție față de estimarea Comisiei privind măsura descrisă și de a pune la dispoziția Comisiei informații utile referitoare la măsura respectivă. |
| --- | --- |

(47)

În fine, Comisia a inițiat procedura formală de investigare și pentru a da prilejul Germaniei, precum și unor terți, de a lua poziție față de estimarea Comisiei privind măsura descrisă și de a pune la dispoziția Comisiei informații utile referitoare la măsura respectivă.

IV.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE TERȚE PĂRȚI (40)

| (48) | ANGA a subliniat că subvenționarea DVB-T ar denatura concurența între diferitele mijloace de transmisie, în defavoarea operatorilor de cablu. Introducerea DVB-T a dus deja la pierderi de clienți de către operatorii de cablu din landurile federale respective. Față de aceasta, trecerea clienților de la televiziunea terestră la cablu, după desființarea televiziunii analogice terestre, a fost limitată și nu a constituit aproape deloc o compensare pentru migrația permanentă a clienților de cablu. În opinia ANGA, prin această măsură, cota de transmisie prin cablu urmează să se reducă, deși există deja o foarte puternică concurență cu operatorii de satelit și în bandă largă (respectiv IPTV), precum și între diferiții operatori de cablu. ANGA pune sub semnul întrebării, de asemenea, transparența rezultatelor procedurii privind alocarea licențelor de radiodifuziune și de rețea. În ceea privește acordarea licențelor de radiodifuziune, asociația susține că procedura i-a favorizat pe emițătorii care emiteau deja programe analogice (ProSiebenSat.1 și RTL Group), prin faptul că acestora li s-au alocat multiplexuri întregi, care se folosesc și la transmisia de programe pe care aceștia nu le transmiseseră analogic. La acordarea licențelor de rețea, potrivit ANGA, era clar de la început că licențele vor fi acordate radiodifuzorilor ARD și operatorului de rețea T-Systems. Organizația afirmă că, prin subvenții, s-a favorizat întreprinderea Deutsche Telekom, ceea ce duce la denaturarea concurenței nu numai în sectorul radiodifuziunii, ci și în domeniul comunicației electronice, întrucât Deutsche Telekom a asociat oferta de DVB-T a filialei ei T-Systems cu ofertele de bandă largă pentru proprii săi clienți. În concluzie, ANGA aduce argumentul că pentru finanțarea DVB-T există alte alternative, care respectă regulile pieței, cum ar fi codarea programelor și creșterea taxelor de utilizare. |
| --- | --- |

(48)

ANGA a subliniat că subvenționarea DVB-T ar denatura concurența între diferitele mijloace de transmisie, în defavoarea operatorilor de cablu. Introducerea DVB-T a dus deja la pierderi de clienți de către operatorii de cablu din landurile federale respective. Față de aceasta, trecerea clienților de la televiziunea terestră la cablu, după desființarea televiziunii analogice terestre, a fost limitată și nu a constituit aproape deloc o compensare pentru migrația permanentă a clienților de cablu. În opinia ANGA, prin această măsură, cota de transmisie prin cablu urmează să se reducă, deși există deja o foarte puternică concurență cu operatorii de satelit și în bandă largă (respectiv IPTV), precum și între diferiții operatori de cablu. ANGA pune sub semnul întrebării, de asemenea, transparența rezultatelor procedurii privind alocarea licențelor de radiodifuziune și de rețea. În ceea privește acordarea licențelor de radiodifuziune, asociația susține că procedura i-a favorizat pe emițătorii care emiteau deja programe analogice (ProSiebenSat.1 și RTL Group), prin faptul că acestora li s-au alocat multiplexuri întregi, care se folosesc și la transmisia de programe pe care aceștia nu le transmiseseră analogic. La acordarea licențelor de rețea, potrivit ANGA, era clar de la început că licențele vor fi acordate radiodifuzorilor ARD și operatorului de rețea T-Systems. Organizația afirmă că, prin subvenții, s-a favorizat întreprinderea Deutsche Telekom, ceea ce duce la denaturarea concurenței nu numai în sectorul radiodifuziunii, ci și în domeniul comunicației electronice, întrucât Deutsche Telekom a asociat oferta de DVB-T a filialei ei T-Systems cu ofertele de bandă largă pentru proprii săi clienți. În concluzie, ANGA aduce argumentul că pentru finanțarea DVB-T există alte alternative, care respectă regulile pieței, cum ar fi codarea programelor și creșterea taxelor de utilizare.

| (49) | Cel mai mare operator de cablu în bandă largă din RNV, ish NRW GmbH, a prezentat opinii asemănătoare cu ANGA și a împărtășit în mare măsură punctul de vedere al Comisiei, exprimat în decizia de inițiere a procedurii. În observațiile sale, ish afirmă că a suferit o pierdere serioasă de clienți (aproximativ 500 000, în anul 2005), ca urmare a introducerii DVB-T, în principal din cauza comparației dintre cablul cu abonament plătit și recepționarea „gratuită” (subvenționată) a DVB-T (41). Această pierdere de clienți nu a fost compensată prin creșterea mică de clienți, ca urmare a renunțării la transmisia analogică terestră. Potrivit ish, numărul clienților a putut fi stabilizat numai prin investiții mari în modernizarea infrastructurii de cablu și înnoirea structurii produselor. Scopul subvențiilor ar fi, după opinia sa, obținerea unei tehnologii a cărei rentabilitate este îndoielnică și care poate fi finanțată cu alte mijloace cum ar fi codarea sau taxele de utilizare. Ca și ANGA, ish consideră că măsura va întări și poziția Deutsche Telekom pe piața comunicațiilor în bandă largă. În fine, ish susține că radiodifuzorii care transmiteau prin platformă terestră vor fi favorizați suplimentar prin sprijinul financiar direct, deși aceștia beneficiază deja de un avantaj față de operatorii de cablu, ca urmare a dispozițiilor Must-Carry din articolul 16 alineatul (2) din LMG NRW, potrivit cărora operatorii de cablu sunt obligați să emită programe difuzate terestru în propriile lor rețele, pe baza unei alocări a LfM. |
| --- | --- |

(49)

Cel mai mare operator de cablu în bandă largă din RNV, ish NRW GmbH, a prezentat opinii asemănătoare cu ANGA și a împărtășit în mare măsură punctul de vedere al Comisiei, exprimat în decizia de inițiere a procedurii. În observațiile sale, ish afirmă că a suferit o pierdere serioasă de clienți (aproximativ 500 000, în anul 2005), ca urmare a introducerii DVB-T, în principal din cauza comparației dintre cablul cu abonament plătit și recepționarea „gratuită” (subvenționată) a DVB-T (41). Această pierdere de clienți nu a fost compensată prin creșterea mică de clienți, ca urmare a renunțării la transmisia analogică terestră. Potrivit ish, numărul clienților a putut fi stabilizat numai prin investiții mari în modernizarea infrastructurii de cablu și înnoirea structurii produselor. Scopul subvențiilor ar fi, după opinia sa, obținerea unei tehnologii a cărei rentabilitate este îndoielnică și care poate fi finanțată cu alte mijloace cum ar fi codarea sau taxele de utilizare. Ca și ANGA, ish consideră că măsura va întări și poziția Deutsche Telekom pe piața comunicațiilor în bandă largă. În fine, ish susține că radiodifuzorii care transmiteau prin platformă terestră vor fi favorizați suplimentar prin sprijinul financiar direct, deși aceștia beneficiază deja de un avantaj față de operatorii de cablu, ca urmare a dispozițiilor Must-Carry din articolul 16 alineatul (2) din LMG NRW, potrivit cărora operatorii de cablu sunt obligați să emită programe difuzate terestru în propriile lor rețele, pe baza unei alocări a LfM.

| (50) | De asemenea, European Satellite Operators Association împărtășește în mare măsură punctul de vedere exprimat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. ESOA consideră că subvenționarea de către LfM duce la o denaturare a concurenței între diferitele platforme de transmisie. În principiu, aceasta consideră că intervenția statului pentru subvenționarea tranziției la digital trebuie să fie transparentă și justificată, nediscriminatorie și neutră din punct de vedere al tehnologiei. Subvenționarea mijloacelor terestre contribuie la eliminarea de pe piață a altor căi de transmisie. ESOA subliniază că operatorii de satelit au introdus transmisiile digitale prin satelit fără sprijinul statului și declară că folosirea sateliților, în pofida investițiilor cuprinzătoare necesare, are anumite avantaje față de mijloacele terestre (de exemplu, acoperirea, transmiterea fără întreruperi, costuri mici de infrastructură). |
| --- | --- |

(50)

De asemenea, European Satellite Operators Association împărtășește în mare măsură punctul de vedere exprimat de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. ESOA consideră că subvenționarea de către LfM duce la o denaturare a concurenței între diferitele platforme de transmisie. În principiu, aceasta consideră că intervenția statului pentru subvenționarea tranziției la digital trebuie să fie transparentă și justificată, nediscriminatorie și neutră din punct de vedere al tehnologiei. Subvenționarea mijloacelor terestre contribuie la eliminarea de pe piață a altor căi de transmisie. ESOA subliniază că operatorii de satelit au introdus transmisiile digitale prin satelit fără sprijinul statului și declară că folosirea sateliților, în pofida investițiilor cuprinzătoare necesare, are anumite avantaje față de mijloacele terestre (de exemplu, acoperirea, transmiterea fără întreruperi, costuri mici de infrastructură).

V.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA

| (51) | Germania consideră că prin această măsură nu este vorba de un ajutor de stat. De asemenea, este de părere că măsura, chiar dacă prezintă elemente de ajutor, este compatibilă cu piața comună. Pe lângă explicații mai exacte pentru încadrarea și compatibilitatea măsurii, în considerentele scrise au fost expuse și argumente generale privind politica și competența Comisiei, conform dispozițiilor privind ajutoarele. |
| --- | --- |

(51)

Germania consideră că prin această măsură nu este vorba de un ajutor de stat. De asemenea, este de părere că măsura, chiar dacă prezintă elemente de ajutor, este compatibilă cu piața comună. Pe lângă explicații mai exacte pentru încadrarea și compatibilitatea măsurii, în considerentele scrise au fost expuse și argumente generale privind politica și competența Comisiei, conform dispozițiilor privind ajutoarele.

| (52) | În principiu, Germania este de părere că Comisia nu are dreptul de a se amesteca în decizia politică la nivel de federație și de landuri în favoarea obținerii și digitalizării platformei terestre. În opinia sa, Comisia nu are competența de a judeca, în locul autorităților statelor membre, dacă ar fi fost mai adecvate alte măsuri. Germania nu consideră că cerința neutralității privind tehnologia ar constitui un criteriu potrivit pentru aprecierea compatibilității măsurilor de ajutor din domeniul televiziunii digitale. Se pune întrebarea dacă punctul de vedere al Comisiei și durata investigației privind măsura contestată este în concordanță cu efortul declarat al Comisiei de a sprijini digitalizarea. În expunere se obiectează că deciziile Comisiei, în special cele privind motivele pentru aprecierea compatibilității, nu ar fi coerente. Ajutoarele din decizia definitivă privind măsura din Berlin-Brandenburg nu ar fi aplicabile în acest caz și nu ar oferi autorităților de resort suficiente indicii asupra măsurilor compatibile cu piața comună care au contribuit la menținerea platformei terestre. |
| --- | --- |

(52)

În principiu, Germania este de părere că Comisia nu are dreptul de a se amesteca în decizia politică la nivel de federație și de landuri în favoarea obținerii și digitalizării platformei terestre. În opinia sa, Comisia nu are competența de a judeca, în locul autorităților statelor membre, dacă ar fi fost mai adecvate alte măsuri. Germania nu consideră că cerința neutralității privind tehnologia ar constitui un criteriu potrivit pentru aprecierea compatibilității măsurilor de ajutor din domeniul televiziunii digitale. Se pune întrebarea dacă punctul de vedere al Comisiei și durata investigației privind măsura contestată este în concordanță cu efortul declarat al Comisiei de a sprijini digitalizarea. În expunere se obiectează că deciziile Comisiei, în special cele privind motivele pentru aprecierea compatibilității, nu ar fi coerente. Ajutoarele din decizia definitivă privind măsura din Berlin-Brandenburg nu ar fi aplicabile în acest caz și nu ar oferi autorităților de resort suficiente indicii asupra măsurilor compatibile cu piața comună care au contribuit la menținerea platformei terestre.

| (53) | În ceea ce privește încadrarea acestei măsuri, Germania afirmă în mod repetat că plățile avute în vedere ar servi drept compensație pentru o prestație de servicii în interesul economic comun și că se îndeplinesc criteriile de la Altmark. De asemenea, Germania afirmă că măsura nu denaturează concurența dintre radiodifuzori sau între diferitele platforme de transmisie. Se subliniază că procedurile pentru acordarea licențelor de radiodifuziune de către LfM, ca și cele pentru acordarea licențelor de rețea de către RegTP sunt transparente și sunt conforme în toate privințele cu legislația națională în vigoare. Deși subvenționarea nu este menționată în anunțul pentru licitația licențelor de radiodifuziune, conform Acordului de cooperare din 20 octombrie 2003, Germania afirmă că toți competitorii au știut de măsura de subvenționare avută în vedere. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește încadrarea acestei măsuri, Germania afirmă în mod repetat că plățile avute în vedere ar servi drept compensație pentru o prestație de servicii în interesul economic comun și că se îndeplinesc criteriile de la Altmark. De asemenea, Germania afirmă că măsura nu denaturează concurența dintre radiodifuzori sau între diferitele platforme de transmisie. Se subliniază că procedurile pentru acordarea licențelor de radiodifuziune de către LfM, ca și cele pentru acordarea licențelor de rețea de către RegTP sunt transparente și sunt conforme în toate privințele cu legislația națională în vigoare. Deși subvenționarea nu este menționată în anunțul pentru licitația licențelor de radiodifuziune, conform Acordului de cooperare din 20 octombrie 2003, Germania afirmă că toți competitorii au știut de măsura de subvenționare avută în vedere.

| (54) | În răspunsul la observațiile prezentate de către branșa operatorilor de cablu, Germania contestă pretinsa pierdere de clienți a operatorilor de cablu și pune sub semnul întrebării datele prezentate de ish. Potrivit Germaniei, o migrare a clienților de cablu, chiar dacă ar fi avut loc, nu ar trebui neapărat pusă pe seama introducerii DVB-T. În acest context, Germania arată că în anii ’80 rețelele de cablu în bandă largă au fost dezvoltate cu sprijin de stat și transmisia prin cablu, de asemenea, a fost favorizată juridic (regulamentul privind costurile de închiriere suplimentare). Germania susține îndeosebi că întreaga abordare urmărită este neutră din punct de vedere tehnologic și, dacă este cazul, există și disponibilitatea de a subvenționa digitalizarea cablului. |
| --- | --- |

(54)

În răspunsul la observațiile prezentate de către branșa operatorilor de cablu, Germania contestă pretinsa pierdere de clienți a operatorilor de cablu și pune sub semnul întrebării datele prezentate de ish. Potrivit Germaniei, o migrare a clienților de cablu, chiar dacă ar fi avut loc, nu ar trebui neapărat pusă pe seama introducerii DVB-T. În acest context, Germania arată că în anii ’80 rețelele de cablu în bandă largă au fost dezvoltate cu sprijin de stat și transmisia prin cablu, de asemenea, a fost favorizată juridic (regulamentul privind costurile de închiriere suplimentare). Germania susține îndeosebi că întreaga abordare urmărită este neutră din punct de vedere tehnologic și, dacă este cazul, există și disponibilitatea de a subvenționa digitalizarea cablului.

| (55) | Având în vedere cotele mari de piață ale cablului și satelitului, Germania consideră că nu există riscul de a-i îndepărta pe emițători de aceste platforme ca urmare a introducerii DVB-T sau de a influența opțiunea clienților. Poziția pe piață a operatorilor de cablu și satelit nu este afectată de această măsură, ci mai curând ea va exercita o presiune concurențială pozitivă, prin care va fi impulsionată și digitalizarea acestor platforme. În observații este exprimată îndeosebi îndoiala că satelitul, cablul și mijloacele terestre ar face parte din una și aceeași piață, având în vedere deosebirile tehnologice mari dintre ele și costurile ce apar la trecerea de la una dintre aceste căi de transmisie la alta. Potrivit Germaniei, televiziunea terestră nu se află în competiție directă cu televiziunea prin cablu și satelit, ci are mai curând un caracter complementar acestora. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere cotele mari de piață ale cablului și satelitului, Germania consideră că nu există riscul de a-i îndepărta pe emițători de aceste platforme ca urmare a introducerii DVB-T sau de a influența opțiunea clienților. Poziția pe piață a operatorilor de cablu și satelit nu este afectată de această măsură, ci mai curând ea va exercita o presiune concurențială pozitivă, prin care va fi impulsionată și digitalizarea acestor platforme. În observații este exprimată îndeosebi îndoiala că satelitul, cablul și mijloacele terestre ar face parte din una și aceeași piață, având în vedere deosebirile tehnologice mari dintre ele și costurile ce apar la trecerea de la una dintre aceste căi de transmisie la alta. Potrivit Germaniei, televiziunea terestră nu se află în competiție directă cu televiziunea prin cablu și satelit, ci are mai curând un caracter complementar acestora.

| (56) | Germania nu consideră că măsura ar favoriza indirect operatorul de rețea T-Systems. Posibilul avantaj care ar putea rezulta prin subvenție pentru acest operator de rețea nu este demonstrabil și nici cuantificabil și nu este suficient pentru a califica T-Systems drept favorizat indirect, din punctul de vedere al legislației privind ajutoarele. Germania afirmă că utilizarea garantată a rețelei nu rezultă din măsură, ci din acordarea licențelor de radiodifuziune. Prin măsura respectivă, T-Systems nu este pus neapărat în situația de a pretinde remunerații mai mari sau de a obține venituri mai mari. În ceea ce privește efectele măsurii asupra schimbului comercial dintre statele membre, Germania consideră că nu este suficient ca radiodifuzorii și operatorii de rețea să se afle într-o concurență internațională pentru a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(56)

Germania nu consideră că măsura ar favoriza indirect operatorul de rețea T-Systems. Posibilul avantaj care ar putea rezulta prin subvenție pentru acest operator de rețea nu este demonstrabil și nici cuantificabil și nu este suficient pentru a califica T-Systems drept favorizat indirect, din punctul de vedere al legislației privind ajutoarele. Germania afirmă că utilizarea garantată a rețelei nu rezultă din măsură, ci din acordarea licențelor de radiodifuziune. Prin măsura respectivă, T-Systems nu este pus neapărat în situația de a pretinde remunerații mai mari sau de a obține venituri mai mari. În ceea ce privește efectele măsurii asupra schimbului comercial dintre statele membre, Germania consideră că nu este suficient ca radiodifuzorii și operatorii de rețea să se afle într-o concurență internațională pentru a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (57) | Chiar dacă măsura este considerată ajutor de stat, ea trebuie să fie declarată drept compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 86 alineatul (2), articolul 87 alineatul (3) litera (c) sau (b) din Tratatul CE. Germania reafirmă că în cazul introducerii televiziunii digitale terestre este vorba de un proiect de interes economic comun. Această sarcină a fost transmisă radiodifuzorilor privați prin alocarea de capacități de transmisie DVB-T. |
| --- | --- |

(57)

Chiar dacă măsura este considerată ajutor de stat, ea trebuie să fie declarată drept compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 86 alineatul (2), articolul 87 alineatul (3) litera (c) sau (b) din Tratatul CE. Germania reafirmă că în cazul introducerii televiziunii digitale terestre este vorba de un proiect de interes economic comun. Această sarcină a fost transmisă radiodifuzorilor privați prin alocarea de capacități de transmisie DVB-T.

| (58) | Prin trimitere la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, Germania afirmă că Comisia nu a ținut seama în suficientă măsură de aspectele pozitive ale introducerii DVB-T. În special, Comisia nu a ținut seama de contribuția DVB-T la diversitatea media, de capacitatea platformei terestre de a emite programe regionale și locale, de potențialul inovator al DVB-T (în primul rând, pentru recepționarea pe terminale mobile), precum și de contribuția măsurii la acoperirea DVB-T în zonele rurale și izolate. De asemenea, Comisia nu a luat în considerare sporirea eficienței obținută de LfM prin subvenționarea unei tranziții rapide și coordonarea acestui proces cu landurile nord-germane. Faptul că în alte zone din RNV, DVB-T este introdusă fără participarea radiodifuzorilor privați, relevă că operatorii privați nu sunt interesați să participe la această platformă fără stimulente suplimentare. În principiu, Germania consideră că măsura este în concordanță cu comunicarea Comisiei privind tranziția de la radiodifuziunea analogică la cea digitală (42) (denumită în continuare „Comunicarea privind tranziția la digital”). Potrivit Germaniei, subvenționarea servește depășirii dificultăților menționate în comunicare și oferă parțial o compensație pentru costurile mari ale tranziției, care trebuie plătite pe termen scurt și la care comunicarea face de asemenea referire. |
| --- | --- |

(58)

Prin trimitere la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, Germania afirmă că Comisia nu a ținut seama în suficientă măsură de aspectele pozitive ale introducerii DVB-T. În special, Comisia nu a ținut seama de contribuția DVB-T la diversitatea media, de capacitatea platformei terestre de a emite programe regionale și locale, de potențialul inovator al DVB-T (în primul rând, pentru recepționarea pe terminale mobile), precum și de contribuția măsurii la acoperirea DVB-T în zonele rurale și izolate. De asemenea, Comisia nu a luat în considerare sporirea eficienței obținută de LfM prin subvenționarea unei tranziții rapide și coordonarea acestui proces cu landurile nord-germane. Faptul că în alte zone din RNV, DVB-T este introdusă fără participarea radiodifuzorilor privați, relevă că operatorii privați nu sunt interesați să participe la această platformă fără stimulente suplimentare. În principiu, Germania consideră că măsura este în concordanță cu comunicarea Comisiei privind tranziția de la radiodifuziunea analogică la cea digitală (42) (denumită în continuare „Comunicarea privind tranziția la digital”). Potrivit Germaniei, subvenționarea servește depășirii dificultăților menționate în comunicare și oferă parțial o compensație pentru costurile mari ale tranziției, care trebuie plătite pe termen scurt și la care comunicarea face de asemenea referire.

| (59) | De asemenea, Germania consideră că, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, Comisia ar trebui să verifice compatibilitatea măsurii, întrucât măsura constituie un proiect important de interes european comun. Acest lucru rezultă din Comunicarea privind tranziția la digital și din avantajele economice, sociale și politice considerabile ale digitalizării. |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, Germania consideră că, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, Comisia ar trebui să verifice compatibilitatea măsurii, întrucât măsura constituie un proiect important de interes european comun. Acest lucru rezultă din Comunicarea privind tranziția la digital și din avantajele economice, sociale și politice considerabile ale digitalizării.

VI.   EVALUAREA MĂSURII

1.   EXISTENȚA UNUI AJUTOR DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 87 ALINEATUL (1) DIN TRATATUL CE

| (60) | Comisia a verificat dacă măsura poate fi caracterizată drept ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, potrivit căruia „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a fi considerate ajutoare de stat trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | măsura trebuie să fie garantată prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; |
| --- | --- | --- |

(60)

Comisia a verificat dacă măsura poate fi caracterizată drept ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, potrivit căruia „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a fi considerate ajutoare de stat trebuie să fie îndeplinite următoarele condiții:

(a)

măsura trebuie să fie garantată prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului;

| (b) | aceasta trebuie să ofere un avantaj economic întreprinderilor vizate; |
| --- | --- |

(b)

aceasta trebuie să ofere un avantaj economic întreprinderilor vizate;

| (c) | avantajul trebuie să fie selectiv și să denatureze concurența sau să amenințe că o denaturează; |
| --- | --- |

(c)

avantajul trebuie să fie selectiv și să denatureze concurența sau să amenințe că o denaturează;

| (d) | măsura afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

măsura afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

1.1.   MĂSURĂ ÎN RESPONSABILITATEA STATULUI PRIN INTERMEDIUL RESURSELOR DE STAT

| (61) | Potrivit jurisprudenței în materie a Curții de Justiție a Comunităților Europene, pentru a putea fi considerate drept ajutoare în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, avantajele trebuie să fie în primul rând acordate direct sau indirect din resursele de stat și în al doilea rând să fie în responsabilitatea statului (43). Se face o diferență între ajutoarele de stat și cele din resurse de stat pentru ca în definiția (44) ajutoarelor să nu fie cuprinse doar ajutoarele acordate direct de către stat, ci și ajutoarele instituțiilor publice sau private care au fost destinate sau instituite pentru aceasta de stat. Nu este permis din punctul de vedere al legislației comunitare ca dispozițiile privind ajutoarele de stat să fie ocolite prin faptul că se creează instituții independente cărora li se transferă distribuirea ajutoarelor (45). |
| --- | --- |

(61)

Potrivit jurisprudenței în materie a Curții de Justiție a Comunităților Europene, pentru a putea fi considerate drept ajutoare în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, avantajele trebuie să fie în primul rând acordate direct sau indirect din resursele de stat și în al doilea rând să fie în responsabilitatea statului (43). Se face o diferență între ajutoarele de stat și cele din resurse de stat pentru ca în definiția (44) ajutoarelor să nu fie cuprinse doar ajutoarele acordate direct de către stat, ci și ajutoarele instituțiilor publice sau private care au fost destinate sau instituite pentru aceasta de stat. Nu este permis din punctul de vedere al legislației comunitare ca dispozițiile privind ajutoarele de stat să fie ocolite prin faptul că se creează instituții independente cărora li se transferă distribuirea ajutoarelor (45).

| (62) | Germania argumentează în procedură că subvenția nu este acordată din resurse de stat, deoarece ea va fi acoperită din taxele radio-TV colectate de la telespectatorii individuali și prin aceasta nu reprezintă nici un fel de povară asupra bugetului de stat. Această interpretare rezultă din hotărârile Curții în cauzele PreussenElektra (46), Sloman Neptun (47) și Pearle și alții (48). |
| --- | --- |

(62)

Germania argumentează în procedură că subvenția nu este acordată din resurse de stat, deoarece ea va fi acoperită din taxele radio-TV colectate de la telespectatorii individuali și prin aceasta nu reprezintă nici un fel de povară asupra bugetului de stat. Această interpretare rezultă din hotărârile Curții în cauzele PreussenElektra (46), Sloman Neptun (47) și Pearle și alții (48).

| (63) | Germania nu contestă că LfM este o instituție creată de stat care se conformează serviciilor publice și că subvenția este acordată din resursele sale. LfM este o instituție publică cu personalitate juridică, înființată conform legii privind media din landul RNV. Această lege stabilește organigrama LfM și indică serviciile sale publice multiple în administrarea radiodifuzării și a frecvențelor. LfM este supus controlului legalității de către guvernul landului Renania de Nord-Vestfalia (49). Bilanțul anual este auditat de Curtea de Conturi a landului (50). Serviciile publice relevante pentru această cauză și subvenționarea infrastructurii tehnice de radiodifuziune și a proiectelor noilor tehnici de transmitere de radiodifuziune sunt consemnate de Tratatul de stat privind radiodifuziunea (51). În afară de aceasta, în LMG NRW este consemnat în mod expres că LfM sprijină și asistă tranziția de la analogic la digital (52). De aceea, LfM trebuie considerat o instituție publică creată de stat în interesul binelui general. |
| --- | --- |

(63)

Germania nu contestă că LfM este o instituție creată de stat care se conformează serviciilor publice și că subvenția este acordată din resursele sale. LfM este o instituție publică cu personalitate juridică, înființată conform legii privind media din landul RNV. Această lege stabilește organigrama LfM și indică serviciile sale publice multiple în administrarea radiodifuzării și a frecvențelor. LfM este supus controlului legalității de către guvernul landului Renania de Nord-Vestfalia (49). Bilanțul anual este auditat de Curtea de Conturi a landului (50). Serviciile publice relevante pentru această cauză și subvenționarea infrastructurii tehnice de radiodifuziune și a proiectelor noilor tehnici de transmitere de radiodifuziune sunt consemnate de Tratatul de stat privind radiodifuziunea (51). În afară de aceasta, în LMG NRW este consemnat în mod expres că LfM sprijină și asistă tranziția de la analogic la digital (52). De aceea, LfM trebuie considerat o instituție publică creată de stat în interesul binelui general.

| (64) | Subvenția prevăzută prin măsura contestată reprezintă în mod cert o sarcină pentru bugetul LfM. Faptul că resursele de stat pe care le are la dispoziție LfM provin din taxele radio-TV plătite de gospodăriile particulare nu schimbă cu nimic faptul că resursele bugetare ale LfM fac parte din categoria resurselor de stat. Simplul fapt că subvențiile sunt acordate din bugetul unei instituții publice este suficient pentru a constata că este vorba de resurse de stat. În plus există obligativitatea de a plăti taxe pentru posesorii de aparate de radio și televiziune și taxele sunt percepute la fel ca și impozitele. Nivelul taxelor radio-TV este stabilit în comun de landuri, în legi corespunzătoare. După cum se arată la considerentul 32, cotele ce revin LfM din veniturile obținute din taxele radio-TV sunt stabilite în Tratatul de stat privind radiodifuziunea, în Tratatul de stat privind finanțarea radiodifuziunii și în LMG NRW. Taxele radio-TV sunt astfel un impozit legal controlat de stat și trebuie interpretate ca resurse de stat (53). |
| --- | --- |

(64)

Subvenția prevăzută prin măsura contestată reprezintă în mod cert o sarcină pentru bugetul LfM. Faptul că resursele de stat pe care le are la dispoziție LfM provin din taxele radio-TV plătite de gospodăriile particulare nu schimbă cu nimic faptul că resursele bugetare ale LfM fac parte din categoria resurselor de stat. Simplul fapt că subvențiile sunt acordate din bugetul unei instituții publice este suficient pentru a constata că este vorba de resurse de stat. În plus există obligativitatea de a plăti taxe pentru posesorii de aparate de radio și televiziune și taxele sunt percepute la fel ca și impozitele. Nivelul taxelor radio-TV este stabilit în comun de landuri, în legi corespunzătoare. După cum se arată la considerentul 32, cotele ce revin LfM din veniturile obținute din taxele radio-TV sunt stabilite în Tratatul de stat privind radiodifuziunea, în Tratatul de stat privind finanțarea radiodifuziunii și în LMG NRW. Taxele radio-TV sunt astfel un impozit legal controlat de stat și trebuie interpretate ca resurse de stat (53).

| (65) | Având în vedere aceste considerente și în conformitate cu jurisprudența consacrată din domeniul contribuțiilor similare impozitelor (54), Comisia consideră că măsura aflată în discuție este acordată din resurse de stat. Această constatare este în concordanță cu jurisprudența Curții de Justiție, la care face referire Germania. În cauzele la care se referă Germania este vorba de diferite tipuri de măsuri prin care nu se obțineau nici un fel de avantaje care să rezulte din resursele instituțiilor publice. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere aceste considerente și în conformitate cu jurisprudența consacrată din domeniul contribuțiilor similare impozitelor (54), Comisia consideră că măsura aflată în discuție este acordată din resurse de stat. Această constatare este în concordanță cu jurisprudența Curții de Justiție, la care face referire Germania. În cauzele la care se referă Germania este vorba de diferite tipuri de măsuri prin care nu se obțineau nici un fel de avantaje care să rezulte din resursele instituțiilor publice.

| (66) | Germania a subliniat în special că măsura contestată nu intră în responsabilitatea statului. Cu referire la cauzele Stardust Marine
   (55) și Pearle u. a
   (56), Germania pretinde că numai faptul că LfM este o instituție publică sub supravegherea statului nu înseamnă că măsura intră în responsabilitatea statului. Ca urmare a distanțării de stat a LfM conform legislației germane, statul nu are nicio putere asupra măsurii în discuție. |
| --- | --- |

(66)

Germania a subliniat în special că măsura contestată nu intră în responsabilitatea statului. Cu referire la cauzele Stardust Marine
   (55) și Pearle u. a
   (56), Germania pretinde că numai faptul că LfM este o instituție publică sub supravegherea statului nu înseamnă că măsura intră în responsabilitatea statului. Ca urmare a distanțării de stat a LfM conform legislației germane, statul nu are nicio putere asupra măsurii în discuție.

| (67) | Comisia consideră că această independență a LfM în temeiul legislației germane nu influențează în ciciun fel faptul că măsura trebuie considerată din punct de vedere a legislației privind ajutoarele ca fiind de competența statului. Din informațiile prezentate de Germania rezultă că măsura este acordată de LfM în cadrul serviciilor sale publice, în conformitate cu RStV și LMG NRW. Deși, potrivit dispozițiilor, LfM i s-a acordat un anumit grad de autonomie pentru protecția independenței radiodifuziunii, spațiul de manevră în domeniul resurselor ce îi stau la dispoziție este, potrivit aprecierii sale, redus. |
| --- | --- |

(67)

Comisia consideră că această independență a LfM în temeiul legislației germane nu influențează în ciciun fel faptul că măsura trebuie considerată din punct de vedere a legislației privind ajutoarele ca fiind de competența statului. Din informațiile prezentate de Germania rezultă că măsura este acordată de LfM în cadrul serviciilor sale publice, în conformitate cu RStV și LMG NRW. Deși, potrivit dispozițiilor, LfM i s-a acordat un anumit grad de autonomie pentru protecția independenței radiodifuziunii, spațiul de manevră în domeniul resurselor ce îi stau la dispoziție este, potrivit aprecierii sale, redus.

| (68) | Indiferent de autonomia LfM, este vorba – așa cum s-a mai arătat – de o instituție publică a cărei activitate este dirijată în mod clar de principiile ordinii publice. Acordarea de ajutoare nerambursabile, intenționată în cadrul acestei măsuri, către radiodifuzorii privați, fără beneficii economice directe pentru LfM, nu poate fi susținută cu argumente economice. În opinia Comisiei, responsabilitatea pentru subvenția acordată de LfM revine statului tocmai datorită acestor împrejurări. Hotărârile Curții de Justiție la care face referire Germania se referă la alte situații (contribuții în scopuri pur industriale în cazul Pearle și alții și întreprinderi publice care urmăresc activități industriale, în cazul Stardust Marine) și nu sunt adecvate pentru susținerea punctului de vedere german. |
| --- | --- |

(68)

Indiferent de autonomia LfM, este vorba – așa cum s-a mai arătat – de o instituție publică a cărei activitate este dirijată în mod clar de principiile ordinii publice. Acordarea de ajutoare nerambursabile, intenționată în cadrul acestei măsuri, către radiodifuzorii privați, fără beneficii economice directe pentru LfM, nu poate fi susținută cu argumente economice. În opinia Comisiei, responsabilitatea pentru subvenția acordată de LfM revine statului tocmai datorită acestor împrejurări. Hotărârile Curții de Justiție la care face referire Germania se referă la alte situații (contribuții în scopuri pur industriale în cazul Pearle și alții și întreprinderi publice care urmăresc activități industriale, în cazul Stardust Marine) și nu sunt adecvate pentru susținerea punctului de vedere german.

| (69) | Pe baza situației prezentate, Comisia consideră că măsura aflată în discuție este acordată din resurse de stat și intră în responsabilitatea statului. |
| --- | --- |

(69)

Pe baza situației prezentate, Comisia consideră că măsura aflată în discuție este acordată din resurse de stat și intră în responsabilitatea statului.

1.2.   AVANTAJE ECONOMICE PENTRU ÎNTREPRINDERI

| (70) | Pentru a fi caracterizată drept ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, o măsură trebuie să favorizeze una sau mai multe întreprinderi. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia avansează opinia provizorie că măsura pare să avantajeze atât pe radiodifuzorii privați, care primesc subvenția în calitate de favorizați direct, cât și indirect pe operatorul rețelei DVB-T pentru radiodifuzorii privați, T-Systems. Germania susține că măsura nu favorizează direct radiodifuzorii privați și nici indirect operatorul de cablu. |
| --- | --- |

(70)

Pentru a fi caracterizată drept ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, o măsură trebuie să favorizeze una sau mai multe întreprinderi. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia avansează opinia provizorie că măsura pare să avantajeze atât pe radiodifuzorii privați, care primesc subvenția în calitate de favorizați direct, cât și indirect pe operatorul rețelei DVB-T pentru radiodifuzorii privați, T-Systems. Germania susține că măsura nu favorizează direct radiodifuzorii privați și nici indirect operatorul de cablu.

| (71) | Germania consideră că subvenționarea nu reprezintă un avantaj economic pentru radiodifuzorii privați, sprijiniți potrivit acestei măsuri. În primul rând nu este vorba de un avantaj deoarece radiodifuzorii nu au obținut decât o compensație pentru riscurile economice legate de participarea lor la introducerea DVB-T. În al doilea rând, măsura cuprinde exclusiv „costurile suplimentare” care au apărut prin radiodifuziunea digitală terestră în comparație cu emisia analogică. |
| --- | --- |

(71)

Germania consideră că subvenționarea nu reprezintă un avantaj economic pentru radiodifuzorii privați, sprijiniți potrivit acestei măsuri. În primul rând nu este vorba de un avantaj deoarece radiodifuzorii nu au obținut decât o compensație pentru riscurile economice legate de participarea lor la introducerea DVB-T. În al doilea rând, măsura cuprinde exclusiv „costurile suplimentare” care au apărut prin radiodifuziunea digitală terestră în comparație cu emisia analogică.

| (72) | Din informațiile prezentate de Germania rezultă că prin această măsură sunt subvenționate remunerațiile de transmisie plătite de radiodifuzori către operatorii de rețea. Aceste costuri fac parte din cheltuielile de funcționare ale radiodifuzorilor. Prin faptul că măsura oferă o compensație pentru o parte a remunerațiilor, radiodifuzorii sunt scutiți de cheltuieli care fac parte din cheltuielile lor de funcționare normale. De aceea, Comisia este de părere că subvenția publică avută în vedere – indiferent dacă este avută în vedere o compensație pentru „riscurile economice” sau pentru „cheltuielile suplimentare” – creează un avantaj economic celor favorizați. |
| --- | --- |

(72)

Din informațiile prezentate de Germania rezultă că prin această măsură sunt subvenționate remunerațiile de transmisie plătite de radiodifuzori către operatorii de rețea. Aceste costuri fac parte din cheltuielile de funcționare ale radiodifuzorilor. Prin faptul că măsura oferă o compensație pentru o parte a remunerațiilor, radiodifuzorii sunt scutiți de cheltuieli care fac parte din cheltuielile lor de funcționare normale. De aceea, Comisia este de părere că subvenția publică avută în vedere – indiferent dacă este avută în vedere o compensație pentru „riscurile economice” sau pentru „cheltuielile suplimentare” – creează un avantaj economic celor favorizați.

| (73) | Comisia constată că, în pofida argumentului Germaniei, măsura nu poate fi considerată drept un mijloc de acoperire a „costurilor suplimentare” reale ale emițătorilor, ca urmare a DVB-T. În plus, nu a fost adusă nicio dovadă că acest argument este valabil și pentru radiodifuzorii care anterior nu și-au emis programul printr-o platformă analogică terestră și în cazul cărora nu apar nici un fel de cheltuieli pentru transmisia analogică terestră în RNV. În cazul acestor emițători nu a fost efectuată nicio analiză a costurilor și Germania nu a prezentat nicio justificare pentru cota remunerațiilor care cad sub incidența măsurii. |
| --- | --- |

(73)

Comisia constată că, în pofida argumentului Germaniei, măsura nu poate fi considerată drept un mijloc de acoperire a „costurilor suplimentare” reale ale emițătorilor, ca urmare a DVB-T. În plus, nu a fost adusă nicio dovadă că acest argument este valabil și pentru radiodifuzorii care anterior nu și-au emis programul printr-o platformă analogică terestră și în cazul cărora nu apar nici un fel de cheltuieli pentru transmisia analogică terestră în RNV. În cazul acestor emițători nu a fost efectuată nicio analiză a costurilor și Germania nu a prezentat nicio justificare pentru cota remunerațiilor care cad sub incidența măsurii.

| (74) | De altfel, din metoda de calcul pe care Germania a folosit-o în cazul radiodifuzorilor privați, care anterior au emis programe prin platforma analogică terestră, nu rezultă costurile suplimentare reale pentru tranziția la transmisia digitală terestră. Într-o comparație după locuri de program, remunerațiile de transmisie pentru DVB-T sunt efectiv mai mici decât cele pentru transmisia analogică. Pretinsele „costuri suplimentare” apar exclusiv prin numărul mai mare de programe care sunt transmise de acești emițători (a se vedea tabelul 4, Prezentare generală a nivelului remunerațiilor de transmisie în RNV și subvențiile avute în vedere).
  Tabelul 4
  Prezentare generală a nivelului remunerațiilor de transmisie în RNV și subvențiile avute în vedere – toate remunerațiile în EUR










  Radiodifuzori/Programe | Remunerații de transmisie pe an | Diferența totală remunerații de transmisie digitală/analogică, pe an (57) | Subvenția medie avută în vedere, pe an (58) | Intensitatea medie a ajutorului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| analogică (59) | digitală (60) |
| RTL | 1 351 640 | 675 000 | – 676 640 | | |
| VOX | 783 663 | 675 000 | – 108 663 | | |
| RTL2 | lipsă date | 675 000 | 675 000 | | |
| SUPER RTL | lipsă date | 675 000 | 675 000 | | |
| RTL în total | 2 135 303 | 2 700 000 | 564 697 | 0 | 0 |
| SAT 1 | 722 789 | 675 000 | –47 789 | | |
| Pro 7 | lipsă date | 675 000 | 675 000 | | |
| N 24 | lipsă date | 675 000 | 675 000 | | |
| Kabel 1 | lipsă date | 675 000 | 675 000 | | |
| Total P7Sat1 | 722 789 | 2 700 000 | 1 977 211 | 550 000 | 28 % |
| Terra Nova | lipsă date | 675 000 | lipsă date | 202 500 | 30 % |
| Eurosport | lipsă date | 675 000 | lipsă date | 202 500 | 30 % |
| CNN | lipsă date | 675 000 | lipsă date | 202 500 | 30 % |
| VIVA | lipsă date | 675 000 | lipsă date | 202 500 | 30 % |

(74)

De altfel, din metoda de calcul pe care Germania a folosit-o în cazul radiodifuzorilor privați, care anterior au emis programe prin platforma analogică terestră, nu rezultă costurile suplimentare reale pentru tranziția la transmisia digitală terestră. Într-o comparație după locuri de program, remunerațiile de transmisie pentru DVB-T sunt efectiv mai mici decât cele pentru transmisia analogică. Pretinsele „costuri suplimentare” apar exclusiv prin numărul mai mare de programe care sunt transmise de acești emițători (a se vedea tabelul 4, Prezentare generală a nivelului remunerațiilor de transmisie în RNV și subvențiile avute în vedere).

Tabelul 4

Prezentare generală a nivelului remunerațiilor de transmisie în RNV și subvențiile avute în vedere – toate remunerațiile în EUR

Radiodifuzori/Programe

Remunerații de transmisie pe an

Diferența totală remunerații de transmisie digitală/analogică, pe an (57)

Subvenția medie avută în vedere, pe an (58)

Intensitatea medie a ajutorului

analogică (59)

digitală (60)

RTL

1 351 640

675 000

– 676 640

VOX

783 663

675 000

– 108 663

RTL2

lipsă date

675 000

675 000

SUPER RTL

lipsă date

675 000

675 000

RTL în total

2 135 303

2 700 000

564 697

0

0

SAT 1

722 789

675 000

–47 789

Pro 7

lipsă date

675 000

675 000

N 24

lipsă date

675 000

675 000

Kabel 1

lipsă date

675 000

675 000

Total P7Sat1

722 789

2 700 000

1 977 211

550 000

28 %

Terra Nova

lipsă date

675 000

lipsă date

202 500

30 %

Eurosport

lipsă date

675 000

lipsă date

202 500

30 %

CNN

lipsă date

675 000

lipsă date

202 500

30 %

VIVA

lipsă date

675 000

lipsă date

202 500

30 %

| (75) | În al treilea rând, Germania a susținut că subvențiile reprezintă o compensație pentru acei radiodifuzori care înainte de expirarea licențelor lor analogice au renunțat la acestea pentru a înlesni introducerea DVB-T. Comisia constată că acest argument nu este adecvat pentru radiodifuzorii care anterior nu fuseseră reprezentați pe platforma analogică și astfel nu dețineau licențe corespunzătoare. |
| --- | --- |

(75)

În al treilea rând, Germania a susținut că subvențiile reprezintă o compensație pentru acei radiodifuzori care înainte de expirarea licențelor lor analogice au renunțat la acestea pentru a înlesni introducerea DVB-T. Comisia constată că acest argument nu este adecvat pentru radiodifuzorii care anterior nu fuseseră reprezentați pe platforma analogică și astfel nu dețineau licențe corespunzătoare.

| (76) | În ceea ce îi privește pe radiodifuzorii care transmiteau prin platformă analogică, mai declara Germania în expunerea sa, existența unei licențe și perioada cât aceasta mai este valabilă nu au nicio influență asupra sumei subvenției, deoarece dezavantajele economice provocate prin renunțarea la capacitățile de transmisie analogică nu pot fi determinate exact, după părerea sa. Dimpotrivă, potrivit Germaniei, renunțarea prematură la licențele analogice a fost luată în considerare la alocarea multiplexurilor digitale ofertanților respectivi de radiodifuziune (61). Pe această bază, atât RTL Group, care până acum emitea prin două programe analogice terestre cât și ProSiebenSat.1, care emitea un program prin platformă analogică terestră, au primit câte o licență pentru patru locuri de program. Deoarece subvenția nu este legată de renunțarea la licențe rezultă și din aceasta că, potrivit metodei de calcul dată de Germania, numai ProSiebenSat.1 este calificat să primească subvenție. De aceea, Comisia consideră că măsura nu poate fi considerată drept compensație pentru valoarea economică a perioadei care a mai rămas din licențele analogice la care RTL Television, VOX/DTCP și Sat1 au renunțat. |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce îi privește pe radiodifuzorii care transmiteau prin platformă analogică, mai declara Germania în expunerea sa, existența unei licențe și perioada cât aceasta mai este valabilă nu au nicio influență asupra sumei subvenției, deoarece dezavantajele economice provocate prin renunțarea la capacitățile de transmisie analogică nu pot fi determinate exact, după părerea sa. Dimpotrivă, potrivit Germaniei, renunțarea prematură la licențele analogice a fost luată în considerare la alocarea multiplexurilor digitale ofertanților respectivi de radiodifuziune (61). Pe această bază, atât RTL Group, care până acum emitea prin două programe analogice terestre cât și ProSiebenSat.1, care emitea un program prin platformă analogică terestră, au primit câte o licență pentru patru locuri de program. Deoarece subvenția nu este legată de renunțarea la licențe rezultă și din aceasta că, potrivit metodei de calcul dată de Germania, numai ProSiebenSat.1 este calificat să primească subvenție. De aceea, Comisia consideră că măsura nu poate fi considerată drept compensație pentru valoarea economică a perioadei care a mai rămas din licențele analogice la care RTL Television, VOX/DTCP și Sat1 au renunțat.

| (77) | Referitor la luarea de poziție a ProSiebenSat.1 în cauza Berlin-Brandenburg (62), Germania susține, în considerentele ei cu privire la inițierea procedurii formale de investigare, că radiodifuzorii privați, în sensul deciziei Comisiei de inițiere a procedurii, ar fi transmis oricum operatorului de rețea T-Systems orice avantaj economic creat prin subvenție sub forma remunerațiilor de transmisie. |
| --- | --- |

(77)

Referitor la luarea de poziție a ProSiebenSat.1 în cauza Berlin-Brandenburg (62), Germania susține, în considerentele ei cu privire la inițierea procedurii formale de investigare, că radiodifuzorii privați, în sensul deciziei Comisiei de inițiere a procedurii, ar fi transmis oricum operatorului de rețea T-Systems orice avantaj economic creat prin subvenție sub forma remunerațiilor de transmisie.

| (78) | Acest argument se află, după părerea Comisiei, în contradicție cu alte aprecieri ale Germaniei referitoare la existența unui avantaj economic și nu a fost detaliat de către Germania. Cum s-a arătat la considerentele 80 și 88, Comisia consideră că operatorul de rețea T-Systems ar putea să obțină un avantaj indirect prin această măsură. Totuși, de aici nu se poate trage concluzia că este asigurată o transmitere completă a avantajului economic de care radiodifuzorii se bucură prin subvenționarea directă a cheltuielilor lor de funcționare, care și așa trebuie plătite. De aceea, Comisia trebuie să respingă și acest argument. |
| --- | --- |

(78)

Acest argument se află, după părerea Comisiei, în contradicție cu alte aprecieri ale Germaniei referitoare la existența unui avantaj economic și nu a fost detaliat de către Germania. Cum s-a arătat la considerentele 80 și 88, Comisia consideră că operatorul de rețea T-Systems ar putea să obțină un avantaj indirect prin această măsură. Totuși, de aici nu se poate trage concluzia că este asigurată o transmitere completă a avantajului economic de care radiodifuzorii se bucură prin subvenționarea directă a cheltuielilor lor de funcționare, care și așa trebuie plătite. De aceea, Comisia trebuie să respingă și acest argument.

| (79) | Comisia constată îndeosebi că procedurile descrise la considerentele 24 și 28 pentru acordarea licențelor de radiodifuziune nu s-au dovedit adecvate pentru a elimina sau măcar a diminua avantajul economic acordat radiodifuzorilor privați. Anunțul de licitație nu conține nicio indicație privind subvenția. În acordul de principiu din 20 octombrie 2003 dintre LfM, radiodifuzorii publici și radiodifuzorii privați care utilizau platforma analogică, posibilele măsuri de subvenționare sunt amintite doar indirect, fără să se dea alte amănunte. Emițătorii nu au avut astfel posibilitatea de a își da seama de mărimea subvenției la prezentarea cererilor de licență. |
| --- | --- |

(79)

Comisia constată îndeosebi că procedurile descrise la considerentele 24 și 28 pentru acordarea licențelor de radiodifuziune nu s-au dovedit adecvate pentru a elimina sau măcar a diminua avantajul economic acordat radiodifuzorilor privați. Anunțul de licitație nu conține nicio indicație privind subvenția. În acordul de principiu din 20 octombrie 2003 dintre LfM, radiodifuzorii publici și radiodifuzorii privați care utilizau platforma analogică, posibilele măsuri de subvenționare sunt amintite doar indirect, fără să se dea alte amănunte. Emițătorii nu au avut astfel posibilitatea de a își da seama de mărimea subvenției la prezentarea cererilor de licență.

| (80) | Germania susține că operatorul de rețea T-Systems nu este favorizat indirect din subvenționarea emițătorilor de radiodifuziune privați. Conceptul de întreprindere favorizată indirect poate fi folosit numai în cazuri excepționale. Făcând trimitere la hotărârile Curții de Justiție în procesele Germania/Comisie (63) și Țările de Jos/Comisie (64), Germania consideră că întreprinderile participante, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, pot fi considerate drept favorizate indirect dacă se bucură de un avantaj care rezultă automat din măsura respectivă. Germania afirmă, în continuare, că conceptul de întreprindere favorizată indirect poate fi aplicat numai dacă avantajul – spre deosebire de cazul în speță – este demonstrabil și cuantificabil. |
| --- | --- |

(80)

Germania susține că operatorul de rețea T-Systems nu este favorizat indirect din subvenționarea emițătorilor de radiodifuziune privați. Conceptul de întreprindere favorizată indirect poate fi folosit numai în cazuri excepționale. Făcând trimitere la hotărârile Curții de Justiție în procesele Germania/Comisie (63) și Țările de Jos/Comisie (64), Germania consideră că întreprinderile participante, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, pot fi considerate drept favorizate indirect dacă se bucură de un avantaj care rezultă automat din măsura respectivă. Germania afirmă, în continuare, că conceptul de întreprindere favorizată indirect poate fi aplicat numai dacă avantajul – spre deosebire de cazul în speță – este demonstrabil și cuantificabil.

| (81) | Având în vedere circumstanțele cazului de față, argumentează Germania, operatorul de rețea T-Systems nu poate pretinde necondiționat, pe baza măsurii, remunerații de transmisie mai mari din partea radiodifuzorilor. Potrivit Germaniei, mărimea remunerațiilor de transmisie depinde de mai mulți factori. În plus, în ultimul timp, orice utilizare abuzivă în contextul remunerațiilor de transmisie este sancționată de Autoritatea de reglementare (BNetzA, anterior RegTP). În legătură cu argumentul prezentat privind favorizarea radiodifuzorilor, Germania argumentează în continuare că aceștia nu ar fi avut nici un interes să plătească remunerații de transmisie peste prețul pieței, deoarece ei au obținut numai o compensație pentru „costurile suplimentare”. |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere circumstanțele cazului de față, argumentează Germania, operatorul de rețea T-Systems nu poate pretinde necondiționat, pe baza măsurii, remunerații de transmisie mai mari din partea radiodifuzorilor. Potrivit Germaniei, mărimea remunerațiilor de transmisie depinde de mai mulți factori. În plus, în ultimul timp, orice utilizare abuzivă în contextul remunerațiilor de transmisie este sancționată de Autoritatea de reglementare (BNetzA, anterior RegTP). În legătură cu argumentul prezentat privind favorizarea radiodifuzorilor, Germania argumentează în continuare că aceștia nu ar fi avut nici un interes să plătească remunerații de transmisie peste prețul pieței, deoarece ei au obținut numai o compensație pentru „costurile suplimentare”.

| (82) | Germania contestă în special faptul că măsura garantează anumite venituri operatorului T-Systems. Aceste „venituri garantate” ar rezulta din folosirea infrastructurii și se explică prin alocarea licențelor de radiodifuziune și nu prin subvenție. Chiar dacă utilizarea rețelei ar crește în realitate prin această măsură, eventualele creșteri de venituri ar fi diminuate prin costurile suplimentare pentru serviciile de rețea asigurate de T-Systems. |
| --- | --- |

(82)

Germania contestă în special faptul că măsura garantează anumite venituri operatorului T-Systems. Aceste „venituri garantate” ar rezulta din folosirea infrastructurii și se explică prin alocarea licențelor de radiodifuziune și nu prin subvenție. Chiar dacă utilizarea rețelei ar crește în realitate prin această măsură, eventualele creșteri de venituri ar fi diminuate prin costurile suplimentare pentru serviciile de rețea asigurate de T-Systems.

| (83) | Contrar argumentației Germaniei, Comisia consideră că T-Systems ar putea fi favorizat indirect datorită acestei măsuri, deoarece remunerațiile de transmisie încasate de T-Systems de la radiodifuzori vor fi prin aceasta majorate, acest avantaj depinzând de utilizarea platformei DVB-T și astfel având loc în mod voit o subvenționare a platformei utilizate de T-Systems. |
| --- | --- |

(83)

Contrar argumentației Germaniei, Comisia consideră că T-Systems ar putea fi favorizat indirect datorită acestei măsuri, deoarece remunerațiile de transmisie încasate de T-Systems de la radiodifuzori vor fi prin aceasta majorate, acest avantaj depinzând de utilizarea platformei DVB-T și astfel având loc în mod voit o subvenționare a platformei utilizate de T-Systems.

| (84) | Comisia nu poate accepta interpretarea restrictivă a concepției prezentate de Germania privind favorizarea indirectă. În ambele hotărâri la care face referire Germania, Curtea de Justiție a confirmat etichetarea întreprinderilor ca fiind favorizate indirect. În cauza Germania/Comisie, Curtea de Justiție a apreciat că faptul că avantajul indirect, fiind determinat de deciziile autonome ale celor direct favorizați, nu exclude legătura dintre măsură și avantajul indirect acordat, această legătură rezultând din modificarea condițiilor de piață provocată de această măsură (65). Ca urmare a faptului că ajutorul nu a fost încă acordat în cazul de față, avantajul indirect pe care l-ar putea obține T-Systems din această măsură nu este de fapt cuantificabil. Comisia nu este însă obligată să cuantifice exact avantajul pentru a putea constata, potrivit legislației privind ajutoarele, existența unui avantaj economic în favoarea unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(84)

Comisia nu poate accepta interpretarea restrictivă a concepției prezentate de Germania privind favorizarea indirectă. În ambele hotărâri la care face referire Germania, Curtea de Justiție a confirmat etichetarea întreprinderilor ca fiind favorizate indirect. În cauza Germania/Comisie, Curtea de Justiție a apreciat că faptul că avantajul indirect, fiind determinat de deciziile autonome ale celor direct favorizați, nu exclude legătura dintre măsură și avantajul indirect acordat, această legătură rezultând din modificarea condițiilor de piață provocată de această măsură (65). Ca urmare a faptului că ajutorul nu a fost încă acordat în cazul de față, avantajul indirect pe care l-ar putea obține T-Systems din această măsură nu este de fapt cuantificabil. Comisia nu este însă obligată să cuantifice exact avantajul pentru a putea constata, potrivit legislației privind ajutoarele, existența unui avantaj economic în favoarea unei întreprinderi.

| (85) | În cazul de față, Comisia consideră că subvenționarea remunerațiilor de transmisie ce trebuie plătite de radiodifuzori conduce la condiții de utilizare modificate în rândul emițătorilor și că aceștia pot plăti, în cele din urmă, remunerații de transmisie mai mari din această cauză. Așa cum se arată la considerentele 73 și 74, subvenția nu este adecvată pentru acoperirea costurilor suplimentare reale provocate emițătorilor de radiodifuziune privați prin introducerea DVB-T. Deși mărimea remunerațiilor de transmisie depinde de mai mulți factori, problema dacă radiodifuzorii privați pot suporta costuri mai mari este fără îndoială unul din considerentele economice fundamentale ce îi preocupă pe operatorii de rețea în stabilirea remunerațiilor de transmisie. Potrivit Legii telecomunicațiilor, BNetzA este împuternicită să stabilească remunerații de transmisie numai dacă s-a constatat că operatorul are o putere pe piață semnificativă. Cum s-a arătat la considerentul 36, BnetzA nu a caracterizat până acum întreprinderea T-Systems ca fiind un operator de rețea cu putere semnificativă pe piață. Ca urmare a acestui fapt, T-Systems poate să-și stabilească în continuare singur mărimea remunerației pentru transmisii DVB-T pentru radiodifuzorii privați. |
| --- | --- |

(85)

În cazul de față, Comisia consideră că subvenționarea remunerațiilor de transmisie ce trebuie plătite de radiodifuzori conduce la condiții de utilizare modificate în rândul emițătorilor și că aceștia pot plăti, în cele din urmă, remunerații de transmisie mai mari din această cauză. Așa cum se arată la considerentele 73 și 74, subvenția nu este adecvată pentru acoperirea costurilor suplimentare reale provocate emițătorilor de radiodifuziune privați prin introducerea DVB-T. Deși mărimea remunerațiilor de transmisie depinde de mai mulți factori, problema dacă radiodifuzorii privați pot suporta costuri mai mari este fără îndoială unul din considerentele economice fundamentale ce îi preocupă pe operatorii de rețea în stabilirea remunerațiilor de transmisie. Potrivit Legii telecomunicațiilor, BNetzA este împuternicită să stabilească remunerații de transmisie numai dacă s-a constatat că operatorul are o putere pe piață semnificativă. Cum s-a arătat la considerentul 36, BnetzA nu a caracterizat până acum întreprinderea T-Systems ca fiind un operator de rețea cu putere semnificativă pe piață. Ca urmare a acestui fapt, T-Systems poate să-și stabilească în continuare singur mărimea remunerației pentru transmisii DVB-T pentru radiodifuzorii privați.

| (86) | În ceea ce privește argumentul că „veniturile garantate” ale T-Systems rezultă din alocarea licențelor și nu din măsură, Comisia recunoaște că interesul radiodifuzorilor privați de a fi prezenți pe platformă și disponibilitatea lor de a suporta costurile legate de aceasta se poate vedea deja din numărul mare de cereri de licențe. Comisia consideră totuși și că o subvenționare a unei părți a costurilor de operare pe o perioadă de cinci ani sporește disponibilitatea de a suporta costuri și mai mari pentru a continua să fie prezenți pe platformă. De aceea, măsura ar putea să aibă drept rezultat venituri suplimentare pentru T-Systems, prin remunerațiile de transmisie ce îi revin din partea emițătorilor privați. Nu se poate pleca de premisa că aceste venituri se duc în serviciile de rețea prestate drept contraserviciu și că operatorii de rețea care activează în condiții de piață nu obțin nici un beneficiu. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește argumentul că „veniturile garantate” ale T-Systems rezultă din alocarea licențelor și nu din măsură, Comisia recunoaște că interesul radiodifuzorilor privați de a fi prezenți pe platformă și disponibilitatea lor de a suporta costurile legate de aceasta se poate vedea deja din numărul mare de cereri de licențe. Comisia consideră totuși și că o subvenționare a unei părți a costurilor de operare pe o perioadă de cinci ani sporește disponibilitatea de a suporta costuri și mai mari pentru a continua să fie prezenți pe platformă. De aceea, măsura ar putea să aibă drept rezultat venituri suplimentare pentru T-Systems, prin remunerațiile de transmisie ce îi revin din partea emițătorilor privați. Nu se poate pleca de premisa că aceste venituri se duc în serviciile de rețea prestate drept contraserviciu și că operatorii de rețea care activează în condiții de piață nu obțin nici un beneficiu.

| (87) | Având în vedere situația descrisă, Comisia este de părere că T-Systems ar putea obține prin măsura de subvenționare un avantaj indirect. Prin subvenționarea de către stat a remunerațiilor de transmisie, T-Systems ar putea obține venituri mai mari decât fără aceste ajutoare. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere situația descrisă, Comisia este de părere că T-Systems ar putea obține prin măsura de subvenționare un avantaj indirect. Prin subvenționarea de către stat a remunerațiilor de transmisie, T-Systems ar putea obține venituri mai mari decât fără aceste ajutoare.

| (88) | Comisia constată în continuare că procedura RegTP de acordare a licențelor de rețea nu poate fi considerată drept adecvată pentru a elimina sau măcar pentru a reduce avantajul indirect care ar putea fi creat prin această măsură operatorului de rețea T-Systems. În cadrul procedurii respective nu s-a făcut aluzie la măsura de subvenționare avută în vedere de LfM. De aceea, T-Systems nu putea lua în calcul posibilitatea unei asemenea subvenționări în favoarea radiodifuzorilor privați la cererile acestora de licențe de rețea. În plus trebuie să se plece de la premisa că T-Systems, în calitatea de operator și proprietar principal de rețea analogică terestră în Germania, are un avantaj concurențial la acordarea licențelor de rețea, față de noii participanți pe piață. În cursul unei proceduri din anul 2002, întreprinderii i-a fost acordată deja o licență pentru utilizarea unui multiplex de DVB-T, la nivel federal. De asemenea, între termenul de acordare din procedura de repartizare a frecvențelor (17 martie 2004) și începerea operării DVB-T (24 mai 2004) a existat numai o perioadă de circa două luni, astfel încât noilor participanți potențiali pe piață le-a rămas numai puțin timp pentru a construi o rețea care să poată începe într-adevăr transmisia DVB-T la termenul prevăzut. |
| --- | --- |

(88)

Comisia constată în continuare că procedura RegTP de acordare a licențelor de rețea nu poate fi considerată drept adecvată pentru a elimina sau măcar pentru a reduce avantajul indirect care ar putea fi creat prin această măsură operatorului de rețea T-Systems. În cadrul procedurii respective nu s-a făcut aluzie la măsura de subvenționare avută în vedere de LfM. De aceea, T-Systems nu putea lua în calcul posibilitatea unei asemenea subvenționări în favoarea radiodifuzorilor privați la cererile acestora de licențe de rețea. În plus trebuie să se plece de la premisa că T-Systems, în calitatea de operator și proprietar principal de rețea analogică terestră în Germania, are un avantaj concurențial la acordarea licențelor de rețea, față de noii participanți pe piață. În cursul unei proceduri din anul 2002, întreprinderii i-a fost acordată deja o licență pentru utilizarea unui multiplex de DVB-T, la nivel federal. De asemenea, între termenul de acordare din procedura de repartizare a frecvențelor (17 martie 2004) și începerea operării DVB-T (24 mai 2004) a existat numai o perioadă de circa două luni, astfel încât noilor participanți potențiali pe piață le-a rămas numai puțin timp pentru a construi o rețea care să poată începe într-adevăr transmisia DVB-T la termenul prevăzut.

| (89) | Pentru a argumenta că, în cazul plăților avute în vedere nu este vorba de ajutoare de stat, ci mai curând de un proiect de interes economic comun, Germania face referire în expunerea sa și la hotărârea în cauza Altmark
   (66). Potrivit acestei hotărâri, compensația pentru prestarea de servicii de interes public nu reprezintă o favorizare în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | întreprinderea favorizată are un contract de aprovizionare publică și sarcinile și îndatoririle legate de acesta sunt clar definite; |
| --- | --- | --- |

(89)

Pentru a argumenta că, în cazul plăților avute în vedere nu este vorba de ajutoare de stat, ci mai curând de un proiect de interes economic comun, Germania face referire în expunerea sa și la hotărârea în cauza Altmark
   (66). Potrivit acestei hotărâri, compensația pentru prestarea de servicii de interes public nu reprezintă o favorizare în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

întreprinderea favorizată are un contract de aprovizionare publică și sarcinile și îndatoririle legate de acesta sunt clar definite;

| (b) | parametrii compensației pentru prestarea serviciului sunt obiectivi, transparenți și stabiliți în prealabil; |
| --- | --- |

(b)

parametrii compensației pentru prestarea serviciului sunt obiectivi, transparenți și stabiliți în prealabil;

| (c) | plata compensației nu depășește costurile nete pentru efectuarea contractului de servicii publice; |
| --- | --- |

(c)

plata compensației nu depășește costurile nete pentru efectuarea contractului de servicii publice;

| (d) | pentru a ține prețurile la un nivel cât de mic posibil, în interesul general, întreprinderile care urmează să realizeze un contract de servicii publice trebuie să fie selecționate în cadrul unei licitații publice; altfel, costurile pentru realizarea serviciului de interes economic general trebuie să fie determinate pe baza unei întreprinderi medii, bine administrate. |
| --- | --- |

(d)

pentru a ține prețurile la un nivel cât de mic posibil, în interesul general, întreprinderile care urmează să realizeze un contract de servicii publice trebuie să fie selecționate în cadrul unei licitații publice; altfel, costurile pentru realizarea serviciului de interes economic general trebuie să fie determinate pe baza unei întreprinderi medii, bine administrate.

| (90) | Potrivit primului criteriu Altmark, trebuie mai întâi verificat dacă întreprinderea favorizată are un contract de servicii publice clar definit. |
| --- | --- |

(90)

Potrivit primului criteriu Altmark, trebuie mai întâi verificat dacă întreprinderea favorizată are un contract de servicii publice clar definit.

| (91) | Germania afirmă că emiterea de programe de radiodifuziune de către radiodifuzorii privați prin intermediul mijloacelor digitale terestre reprezintă un proiect de interes economic comun și în consecință nu intră în contradicție cu comunicarea privind tranziția la digital. Din punctul de vedere al Germaniei, aspectul interesului general în domeniul televiziunii digitale terestre (DVB-T) constă în contribuția sa la transmisia programelor locale și regionale, la stimularea inovației și diversității media, precum și la concurența pe planul infrastructurii între diferite platforme de transmisie. După părerea Germaniei, acest contract de servicii publice se deduce din LMG NRW, care oferă în mod expres contractul pentru a sprijini și a asista tranziția de la transmisia analogică la cea digitală (67). |
| --- | --- |

(91)

Germania afirmă că emiterea de programe de radiodifuziune de către radiodifuzorii privați prin intermediul mijloacelor digitale terestre reprezintă un proiect de interes economic comun și în consecință nu intră în contradicție cu comunicarea privind tranziția la digital. Din punctul de vedere al Germaniei, aspectul interesului general în domeniul televiziunii digitale terestre (DVB-T) constă în contribuția sa la transmisia programelor locale și regionale, la stimularea inovației și diversității media, precum și la concurența pe planul infrastructurii între diferite platforme de transmisie. După părerea Germaniei, acest contract de servicii publice se deduce din LMG NRW, care oferă în mod expres contractul pentru a sprijini și a asista tranziția de la transmisia analogică la cea digitală (67).

| (92) | Germania susține că prin acordarea de licențe pentru radiodifuziunea digitală terestră radiodifuzorilor privați le-a încredințat acestora un proiect de interes economic comun pe care ei s-au obligat să îl realizeze. În sistemul dual de radiodifuziune din Germania, care constă din radiodifuzori publici și radiodifuzori privați, radiodifuzorii privați respectă de asemenea interesele publice și au obligații legale în ceea ce privește programele lor. Fără sprijinul financiar din partea statului unii dintre radiodifuzorii privați (în special ProSiebenSat.1) nu ar fi participat la introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia. O finanțare de stat insuficientă ar fi îngreunat realizarea acestui serviciu și ar fi pus în pericol existența în continuare a platformei terestre (68). |
| --- | --- |

(92)

Germania susține că prin acordarea de licențe pentru radiodifuziunea digitală terestră radiodifuzorilor privați le-a încredințat acestora un proiect de interes economic comun pe care ei s-au obligat să îl realizeze. În sistemul dual de radiodifuziune din Germania, care constă din radiodifuzori publici și radiodifuzori privați, radiodifuzorii privați respectă de asemenea interesele publice și au obligații legale în ceea ce privește programele lor. Fără sprijinul financiar din partea statului unii dintre radiodifuzorii privați (în special ProSiebenSat.1) nu ar fi participat la introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia. O finanțare de stat insuficientă ar fi îngreunat realizarea acestui serviciu și ar fi pus în pericol existența în continuare a platformei terestre (68).

| (93) | Comisia nu poate accepta argumentația Germaniei. Comisia nu contestă că digitalizarea radiodifuziunii este în interesul public. Existența obiectivelor de interes public general legate de tranziție nu este suficientă pentru ca, în acest caz specific, emisia programelor prin intermediul platformei digitale terestre din Renania de Nord-Vestfalia efectuată de radiodifuzorii privați să poată fi considerată drept un contract de servicii publice. Din faptul că radiodifuzorii privați constituie parte componentă a sistemului dual de radiodifuziune din Germania și că programele lor se conformează dispozițiilor legislației privind radiodifuziunea din Renania de Nord-Vestfalia nu se poate trage concluzia că prin emiterea programelor lor prin platforma digitală terestră au de îndeplinit un contract de servicii publice (69). |
| --- | --- |

(93)

Comisia nu poate accepta argumentația Germaniei. Comisia nu contestă că digitalizarea radiodifuziunii este în interesul public. Existența obiectivelor de interes public general legate de tranziție nu este suficientă pentru ca, în acest caz specific, emisia programelor prin intermediul platformei digitale terestre din Renania de Nord-Vestfalia efectuată de radiodifuzorii privați să poată fi considerată drept un contract de servicii publice. Din faptul că radiodifuzorii privați constituie parte componentă a sistemului dual de radiodifuziune din Germania și că programele lor se conformează dispozițiilor legislației privind radiodifuziunea din Renania de Nord-Vestfalia nu se poate trage concluzia că prin emiterea programelor lor prin platforma digitală terestră au de îndeplinit un contract de servicii publice (69).

| (94) | După părerea Comisiei, dispozițiile generale privind serviciile publice ale LfM în legătură cu tranziția de la transmisia analogică la cea digitală nu conțin un contract de servicii publice clar definit al radiodifuzorilor privați. În plus, Comisia constată că în nici un document oficial cu privire la introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia (de exemplu, acordurile cu privire la tranziție sau documentele oficiale care se referă la acordarea licențelor DVB-T) nu se face referire la conceptul de contract de servicii publice. De asemenea, condițiile pentru licențele de radiodifuziune nu conțin niciun fel de obligații speciale referitoare la îndeplinirea unui contract de servicii publice (70). În plus, radiodifuzorii nu sunt obligați, cum aprecia Germania, să își emită programele prin DVB-T: licențele nu pot fi returnate, după cum a arătat cazul emițătorului Terra Nova, decât prin decizia proprie a ofertantului de radiodifuziune. |
| --- | --- |

(94)

După părerea Comisiei, dispozițiile generale privind serviciile publice ale LfM în legătură cu tranziția de la transmisia analogică la cea digitală nu conțin un contract de servicii publice clar definit al radiodifuzorilor privați. În plus, Comisia constată că în nici un document oficial cu privire la introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia (de exemplu, acordurile cu privire la tranziție sau documentele oficiale care se referă la acordarea licențelor DVB-T) nu se face referire la conceptul de contract de servicii publice. De asemenea, condițiile pentru licențele de radiodifuziune nu conțin niciun fel de obligații speciale referitoare la îndeplinirea unui contract de servicii publice (70). În plus, radiodifuzorii nu sunt obligați, cum aprecia Germania, să își emită programele prin DVB-T: licențele nu pot fi returnate, după cum a arătat cazul emițătorului Terra Nova, decât prin decizia proprie a ofertantului de radiodifuziune.

| (95) | După cum a s-a arătat deja în decizia de inițiere a procedurii (71), Germania relevă evident că prin acordarea licențelor și începerea transmisiei prin rețeaua digitală terestră există ad hoc o prestare de servicii în interesul economic general. Din punctul de vedere al Comisiei, însă, în cazul transmisiei programelor lor prin rețeaua digitală terestră nu este vorba de un contract de servicii publice, ci de o ofertă comercială obișnuită a radiodifuzorilor privați. |
| --- | --- |

(95)

După cum a s-a arătat deja în decizia de inițiere a procedurii (71), Germania relevă evident că prin acordarea licențelor și începerea transmisiei prin rețeaua digitală terestră există ad hoc o prestare de servicii în interesul economic general. Din punctul de vedere al Comisiei, însă, în cazul transmisiei programelor lor prin rețeaua digitală terestră nu este vorba de un contract de servicii publice, ci de o ofertă comercială obișnuită a radiodifuzorilor privați.

| (96) | Din aceste motive, Comisia este de părere că măsura aflată în discuție sprijină o activitate de afaceri obișnuită a întreprinderilor de profil și nu trebuie să se acorde vreo compensație pentru costurile rezultate din îndeplinirea unui contract de servicii publice. Prin aceasta nu este îndeplinit primul criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(96)

Din aceste motive, Comisia este de părere că măsura aflată în discuție sprijină o activitate de afaceri obișnuită a întreprinderilor de profil și nu trebuie să se acorde vreo compensație pentru costurile rezultate din îndeplinirea unui contract de servicii publice. Prin aceasta nu este îndeplinit primul criteriu Altmark.

| (97) | În ceea ce privește al doilea criteriu Altmark, Comisia consideră că parametrii pretinsei compensații nu au fost stabiliți nici în prealabil, nici obiectiv și transparent. Directiva de subvenționare a DVB-T a fost emisă la 19 noiembrie 2004 (cu efect retroactiv de la 3 mai 2004), în timp ce licențele au fost alocate prin decizia din 14 mai 2004 (Decizia LfM privind alocarea DVB-T). Prin urmare, parametrii finanțării în cazul de față nu au fost stabiliți în prealabil. În plus, din decizia de alocare nu rezultă în mod clar cum se va calcula finanțarea pentru fiecare radiodifuzor, care până atunci își emitea programele prin platforma analogică. Cel puțin astfel rezultă din notificare. Prin urmare, parametrii nu au fost stabiliți în mod transparent. După părerea Comisiei, nici calcularea nu poate fi considerată drept obiectivă, deoarece la stabilirea subvenției financiare pentru fiecare radiodifuzor privat nu au fost luate în calcul nici locurile de program suplimentare pentru radiodifuzorii deja prezenți pe platforma analogică, nici veniturile suplimentare așteptate din reclamă pe baza prezenței lor pe platforma terestră (a se vedea considerentul 123). De aceea, în opinia Comisiei, nu este îndeplinit nici al doilea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește al doilea criteriu Altmark, Comisia consideră că parametrii pretinsei compensații nu au fost stabiliți nici în prealabil, nici obiectiv și transparent. Directiva de subvenționare a DVB-T a fost emisă la 19 noiembrie 2004 (cu efect retroactiv de la 3 mai 2004), în timp ce licențele au fost alocate prin decizia din 14 mai 2004 (Decizia LfM privind alocarea DVB-T). Prin urmare, parametrii finanțării în cazul de față nu au fost stabiliți în prealabil. În plus, din decizia de alocare nu rezultă în mod clar cum se va calcula finanțarea pentru fiecare radiodifuzor, care până atunci își emitea programele prin platforma analogică. Cel puțin astfel rezultă din notificare. Prin urmare, parametrii nu au fost stabiliți în mod transparent. După părerea Comisiei, nici calcularea nu poate fi considerată drept obiectivă, deoarece la stabilirea subvenției financiare pentru fiecare radiodifuzor privat nu au fost luate în calcul nici locurile de program suplimentare pentru radiodifuzorii deja prezenți pe platforma analogică, nici veniturile suplimentare așteptate din reclamă pe baza prezenței lor pe platforma terestră (a se vedea considerentul 123). De aceea, în opinia Comisiei, nu este îndeplinit nici al doilea criteriu Altmark.

| (98) | În ceea ce privește cel de-al treilea criteriu Altmark, potrivit căruia nu se permite depășirea costurilor nete pentru îndeplinirea contractului de servicii publice, inclusiv un beneficiu convenabil, Germania consideră că acest criteriu se poate aplica numai în cazurile în care costurile, veniturile și un beneficiu convenabil pot fi calculate în mod efectiv. În cazurile de tipul celui de față, în care a fost acordată o finanțare inițială pentru a diminua riscurile economice ale participanților pe piață, trebuie să se decidă pe baza altor criterii dacă în cazul măsurii contestate este vorba de un ajutor de stat. Măsura în discuție ar fi redusă la minimum și ar face parte dintr-o abordare neutră a tehnologiei. |
| --- | --- |

(98)

În ceea ce privește cel de-al treilea criteriu Altmark, potrivit căruia nu se permite depășirea costurilor nete pentru îndeplinirea contractului de servicii publice, inclusiv un beneficiu convenabil, Germania consideră că acest criteriu se poate aplica numai în cazurile în care costurile, veniturile și un beneficiu convenabil pot fi calculate în mod efectiv. În cazurile de tipul celui de față, în care a fost acordată o finanțare inițială pentru a diminua riscurile economice ale participanților pe piață, trebuie să se decidă pe baza altor criterii dacă în cazul măsurii contestate este vorba de un ajutor de stat. Măsura în discuție ar fi redusă la minimum și ar face parte dintr-o abordare neutră a tehnologiei.

| (99) | În opinia Comisiei, condițiile formulate în hotărârea Altmark nu pot fi înlocuite prin alte considerente, cum susține Germania. Dacă sunt luate în calcul veniturile fiecărui emițător de radiodifuziune, subvenția de stat avută în vedere, așa cum s-a arătat la considerentul 97, nu are la bază nici un criteriu stabilit în mod obiectiv; în plus, subvenția nu corespunde costurilor suplimentare reale ale radiodifuzorilor privați (a se vedea considerentele 73 și 74). |
| --- | --- |

(99)

În opinia Comisiei, condițiile formulate în hotărârea Altmark nu pot fi înlocuite prin alte considerente, cum susține Germania. Dacă sunt luate în calcul veniturile fiecărui emițător de radiodifuziune, subvenția de stat avută în vedere, așa cum s-a arătat la considerentul 97, nu are la bază nici un criteriu stabilit în mod obiectiv; în plus, subvenția nu corespunde costurilor suplimentare reale ale radiodifuzorilor privați (a se vedea considerentele 73 și 74).

| (100) | În ceea ce privește cel de-al patrulea criteriu Altmark, Comisia constată că, în lipsa unui contract de prestări de servicii publice clar definit, nu se poate determina dacă mărimea plăților compensatorii pentru îndeplinirea contractului de servicii publice corespunde costurilor unei întreprinderi medii, bine administrate. Germania nu a prezentat detalii în această privință. Subvenția acoperă o parte a remunerațiilor de transmisie care au fost stabilite de T-Systems, operatorul de rețea pentru radiodifuzorii privați. Deoarece licențele de rețea au fost alocate fără licitație, printr-o așa-numită procedură de cerere, trebuie constatat că mărimea acestor remunerații de transmisie nu a fost stabilită pe baza unei licitații publice. |
| --- | --- |

(100)

În ceea ce privește cel de-al patrulea criteriu Altmark, Comisia constată că, în lipsa unui contract de prestări de servicii publice clar definit, nu se poate determina dacă mărimea plăților compensatorii pentru îndeplinirea contractului de servicii publice corespunde costurilor unei întreprinderi medii, bine administrate. Germania nu a prezentat detalii în această privință. Subvenția acoperă o parte a remunerațiilor de transmisie care au fost stabilite de T-Systems, operatorul de rețea pentru radiodifuzorii privați. Deoarece licențele de rețea au fost alocate fără licitație, printr-o așa-numită procedură de cerere, trebuie constatat că mărimea acestor remunerații de transmisie nu a fost stabilită pe baza unei licitații publice.

| (101) | Din aceste motive, potrivit părerii Comisiei, în cazul de față nu a poate fi considerat îndeplinit nici unul dintre cele patru criterii Altmark. |
| --- | --- |

(101)

Din aceste motive, potrivit părerii Comisiei, în cazul de față nu a poate fi considerat îndeplinit nici unul dintre cele patru criterii Altmark.

1.3.   SELECTIVITATEA ȘI DENATURAREA CONCURENȚEI

| (102) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, o măsură este ajutor de stat dacă este selectivă și denaturează concurența sau amenință să o denatureze. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia avansează opinia provizorie că în cazul acestei măsuri este vorba de un ajutor sectorial, deoarece DVB-T este favorizată față de alte căi de transmisie. De asemenea, Comisia apreciază că diferitele contribuții de sprijin din partea statului ar putea duce la o denaturare a concurenței între radiodifuzorii care iau parte la DVB-T în RNV. În cursul procedurii de alocare a licențelor necesare de radiodifuziune și de rețea nu s-a dat suficientă atenție eliminării selectivității măsurii și preîntâmpinării eventualelor denaturări ale concurenței provocate de măsură. |
| --- | --- |

(102)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, o măsură este ajutor de stat dacă este selectivă și denaturează concurența sau amenință să o denatureze. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia avansează opinia provizorie că în cazul acestei măsuri este vorba de un ajutor sectorial, deoarece DVB-T este favorizată față de alte căi de transmisie. De asemenea, Comisia apreciază că diferitele contribuții de sprijin din partea statului ar putea duce la o denaturare a concurenței între radiodifuzorii care iau parte la DVB-T în RNV. În cursul procedurii de alocare a licențelor necesare de radiodifuziune și de rețea nu s-a dat suficientă atenție eliminării selectivității măsurii și preîntâmpinării eventualelor denaturări ale concurenței provocate de măsură.

| (103) | Germania susține că măsura nu denaturează concurența, deoarece licențele de radiodifuziune și de rețea necesare au fost acordate printr-o procedură deschisă și transparentă, care este conformă cu legislația german corespunzătoare. În principiu, orice radiodifuzor sau operator de rețea de emisie a putut profita de subvenție, astfel încât măsura nu poate fi considerată drept selectivă. |
| --- | --- |

(103)

Germania susține că măsura nu denaturează concurența, deoarece licențele de radiodifuziune și de rețea necesare au fost acordate printr-o procedură deschisă și transparentă, care este conformă cu legislația german corespunzătoare. În principiu, orice radiodifuzor sau operator de rețea de emisie a putut profita de subvenție, astfel încât măsura nu poate fi considerată drept selectivă.

| (104) | În ceea ce privește alocarea licențelor de radiodifuziune, Germania justifică luarea în considerare cu prioritate a radiodifuzorilor reprezentați pe platforma de transmisie analogică prin faptul că este vorba de o compensație pentru renunțarea la licențele lor analogice, fiind astfel o măsură necesară pentru tranziția la digital. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește alocarea licențelor de radiodifuziune, Germania justifică luarea în considerare cu prioritate a radiodifuzorilor reprezentați pe platforma de transmisie analogică prin faptul că este vorba de o compensație pentru renunțarea la licențele lor analogice, fiind astfel o măsură necesară pentru tranziția la digital.

| (105) | Într-adevăr, pentru toate locurile de program DVB-T prevăzute pentru radiodifuzorii privați, LfM a aplicat o procedură deschisă pentru acordarea licențelor (a se compara considerentele de la 24 până la 28). Criteriile de selecție luau în considerare diversitatea programelor și ofertanților și, cu prioritate, pe acei radiodifuzori care anterior își emiseseră programele pe o platformă analogică-terestră. Conform acestei priorități, celor două mari familii de emițători RTL și ProSiebenSat.1 li s-au alocat multiplexuri întregi pentru un anumit număr de programe. La anunțul public au răspuns în total 21 de solicitanți de licențe, dintre care, în cele din urmă șase au fost luați în considerare. |
| --- | --- |

(105)

Într-adevăr, pentru toate locurile de program DVB-T prevăzute pentru radiodifuzorii privați, LfM a aplicat o procedură deschisă pentru acordarea licențelor (a se compara considerentele de la 24 până la 28). Criteriile de selecție luau în considerare diversitatea programelor și ofertanților și, cu prioritate, pe acei radiodifuzori care anterior își emiseseră programele pe o platformă analogică-terestră. Conform acestei priorități, celor două mari familii de emițători RTL și ProSiebenSat.1 li s-au alocat multiplexuri întregi pentru un anumit număr de programe. La anunțul public au răspuns în total 21 de solicitanți de licențe, dintre care, în cele din urmă șase au fost luați în considerare.

| (106) | Comisia nu contestă corectitudinea procedurii de alocare a licențelor. Ea se îndoiește totuși că, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, nu se mai pune astfel problema selectivității măsurii în discuție. Discutabil este în primul rând faptul că, pe baza procedurii, putea fi selecționat numai un număr limitat de radiodifuzori. În cursul procedurii de selecție au fost luați în considerare cu prioritate radiodifuzorii care până atunci și-au difuzat programele analogic (72). În plus, pentru o subvenție în cadrul măsurii, au fost luați în considerare numai radiodifuzorii cu licență de DVB-T. În al doilea rând, alocarea licențelor s-a făcut în exclusivitate pentru transmiterea de programe de televiziune prin DVB-T. |
| --- | --- |

(106)

Comisia nu contestă corectitudinea procedurii de alocare a licențelor. Ea se îndoiește totuși că, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, nu se mai pune astfel problema selectivității măsurii în discuție. Discutabil este în primul rând faptul că, pe baza procedurii, putea fi selecționat numai un număr limitat de radiodifuzori. În cursul procedurii de selecție au fost luați în considerare cu prioritate radiodifuzorii care până atunci și-au difuzat programele analogic (72). În plus, pentru o subvenție în cadrul măsurii, au fost luați în considerare numai radiodifuzorii cu licență de DVB-T. În al doilea rând, alocarea licențelor s-a făcut în exclusivitate pentru transmiterea de programe de televiziune prin DVB-T.

| (107) | Procedura de atribuire de licențe de rețea a căzut în sarcina RegTP (a se compara considerentele 29 și 30). Ca urmare a faptului că pentru fiecare dintre cele cinci necesaruri stabilite pentru Renania de Nord-Vestfalia s-a depus numai câte o solicitare (T-Systems a concurat pentru domenii ce îi priveau pe radiodifuzorii privați și WDR pentru cele ce se refereau la instituții ale ARD), licențele au fost acordate prin așa-numita procedură de cerere, fără licitație publică. |
| --- | --- |

(107)

Procedura de atribuire de licențe de rețea a căzut în sarcina RegTP (a se compara considerentele 29 și 30). Ca urmare a faptului că pentru fiecare dintre cele cinci necesaruri stabilite pentru Renania de Nord-Vestfalia s-a depus numai câte o solicitare (T-Systems a concurat pentru domenii ce îi priveau pe radiodifuzorii privați și WDR pentru cele ce se refereau la instituții ale ARD), licențele au fost acordate prin așa-numita procedură de cerere, fără licitație publică.

| (108) | Ca și în cazul acordării licențelor de radiodifuziune, și în acest caz, Comisia este de părere că procedura pentru alocarea licențelor de rețea nu este adecvată ca, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, să elimine o selectivitate a măsurii. Procedura s-a referit în special la activitatea de emisie a rețelei DVB-T din Renania de Nord-Vestfalia. În plus, T-Systems, în calitate de operator de rețea de emisie terestră stabilit pe piață, s-a aflat într-o poziție deosebit de favorabilă. |
| --- | --- |

(108)

Ca și în cazul acordării licențelor de radiodifuziune, și în acest caz, Comisia este de părere că procedura pentru alocarea licențelor de rețea nu este adecvată ca, din punct de vedere al legislației privind ajutoarele, să elimine o selectivitate a măsurii. Procedura s-a referit în special la activitatea de emisie a rețelei DVB-T din Renania de Nord-Vestfalia. În plus, T-Systems, în calitate de operator de rețea de emisie terestră stabilit pe piață, s-a aflat într-o poziție deosebit de favorabilă.

| (109) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia apreciază că în cazul măsurii este vorba de un ajutorul sectorial pentru transmisiile de televiziune prin DVB-T deoarece sunt prevăzute subvenții pentru radiodifuzorii care își difuzează programele digital-terestru și nu de exemplu pentru emiterea pe alte căi de transmisie. |
| --- | --- |

(109)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia apreciază că în cazul măsurii este vorba de un ajutorul sectorial pentru transmisiile de televiziune prin DVB-T deoarece sunt prevăzute subvenții pentru radiodifuzorii care își difuzează programele digital-terestru și nu de exemplu pentru emiterea pe alte căi de transmisie.

| (110) | Germania reafirmă că măsura nu denaturează concurența între transmisiile prin cablu, prin satelit și prin mijloace terestre. Aceste căi de transmisie s-ar afla numai parțial în concurență reciprocă. Transmisia prin mijloace terestre ar completa transmisia prin cablul și prin satelit, deoarece, pe aceste căi, sunt deservite regiuni în care nu există televiziune prin cablu; aceasta ar face posibilă transmisia de programe regionale și locale și, în plus, ar putea fi folosită drept bază pentru a obține progrese pentru recepționarea pe terminale mobile. |
| --- | --- |

(110)

Germania reafirmă că măsura nu denaturează concurența între transmisiile prin cablu, prin satelit și prin mijloace terestre. Aceste căi de transmisie s-ar afla numai parțial în concurență reciprocă. Transmisia prin mijloace terestre ar completa transmisia prin cablul și prin satelit, deoarece, pe aceste căi, sunt deservite regiuni în care nu există televiziune prin cablu; aceasta ar face posibilă transmisia de programe regionale și locale și, în plus, ar putea fi folosită drept bază pentru a obține progrese pentru recepționarea pe terminale mobile.

| (111) | Germania dă de înțeles că, în condițiile unei penetrări atât de ridicate pe piață a televiziunii prin cablu și satelit și ale unei cote atât de mici de piață a mijloacelor terestre, subvenționarea DVB-T nu ar putea să dezavantajeze prea mult poziția pe piață a celorlalte căi de transmisie. Pe de o parte, potrivit Germaniei, mijloacele terestre, ca urmare a cotei lor mici de piață, nu ar fi capabile să atragă radiodifuzori de la celelalte căi de transmisie. Pe de altă parte, măsura nu ar influența nici posibilitatea de a alege a utilizatorilor, din cauza obstacolelor tehnice, juridice și financiare care apar în calea tranziției la o altă cale de transmisie. DVB-T nu va înlocui transmisia prin cablul și satelit, ci mai curând va exercita o „presiune concurențială pozitivă” asupra celorlalte căi de transmisie, va favoriza concurența pe planul infrastructurii și astfel va face să progreseze digitalizarea celorlalte platforme. |
| --- | --- |

(111)

Germania dă de înțeles că, în condițiile unei penetrări atât de ridicate pe piață a televiziunii prin cablu și satelit și ale unei cote atât de mici de piață a mijloacelor terestre, subvenționarea DVB-T nu ar putea să dezavantajeze prea mult poziția pe piață a celorlalte căi de transmisie. Pe de o parte, potrivit Germaniei, mijloacele terestre, ca urmare a cotei lor mici de piață, nu ar fi capabile să atragă radiodifuzori de la celelalte căi de transmisie. Pe de altă parte, măsura nu ar influența nici posibilitatea de a alege a utilizatorilor, din cauza obstacolelor tehnice, juridice și financiare care apar în calea tranziției la o altă cale de transmisie. DVB-T nu va înlocui transmisia prin cablul și satelit, ci mai curând va exercita o „presiune concurențială pozitivă” asupra celorlalte căi de transmisie, va favoriza concurența pe planul infrastructurii și astfel va face să progreseze digitalizarea celorlalte platforme.

| (112) | În continuare, Germania ridică obiecții în legătură cu datele operatorilor de cablu privind efectele introducerii DVB-T asupra numărului clienților de cablu. Spre deosebire de datele ish NRW GmbH, datele existente la LfM evidențiază pierderi mai mici de clienți (81 000 de gospodării față de 147 000 de gospodării, între anii 2003 și 2006). Germania evidențiază, ca și până acum, faptul că o migrație a clienților de cablu nu ar trebui legată neapărat de introducerea DVB-T. În cazul acestei măsuri nu este vorba de o prejudiciere care vizează în mod special operatorii de cablu. Germania relevă că rețeaua de cablu în bandă largă a fost creată în anii ’80 cu subvenție de stat și că operatorii de cablu profită și azi de clauze administrative (de exemplu, taxa de operare a cablului, potrivit Regulamentului privind costurile de închiriere suplimentare). Potrivit Germaniei, în ansamblu, conceptul de subvenție este neutru din punct de vedere tehnologic: dacă este nevoie, Germania ar sprijini și digitalizarea recepției pe cablu. Pentru a susține această abordare pozitivă a cablului, spune Germania, LfM a aprobat digitalizarea canalului analogic de cablu al ish
   (73), prin decizia din 17 februarie 2007. |
| --- | --- |

(112)

În continuare, Germania ridică obiecții în legătură cu datele operatorilor de cablu privind efectele introducerii DVB-T asupra numărului clienților de cablu. Spre deosebire de datele ish NRW GmbH, datele existente la LfM evidențiază pierderi mai mici de clienți (81 000 de gospodării față de 147 000 de gospodării, între anii 2003 și 2006). Germania evidențiază, ca și până acum, faptul că o migrație a clienților de cablu nu ar trebui legată neapărat de introducerea DVB-T. În cazul acestei măsuri nu este vorba de o prejudiciere care vizează în mod special operatorii de cablu. Germania relevă că rețeaua de cablu în bandă largă a fost creată în anii ’80 cu subvenție de stat și că operatorii de cablu profită și azi de clauze administrative (de exemplu, taxa de operare a cablului, potrivit Regulamentului privind costurile de închiriere suplimentare). Potrivit Germaniei, în ansamblu, conceptul de subvenție este neutru din punct de vedere tehnologic: dacă este nevoie, Germania ar sprijini și digitalizarea recepției pe cablu. Pentru a susține această abordare pozitivă a cablului, spune Germania, LfM a aprobat digitalizarea canalului analogic de cablu al ish
   (73), prin decizia din 17 februarie 2007.

| (113) | În opinia Comisiei, în considerentele de la considerentele 110 până la 112 nu este pus sub semnul întrebării faptul că este vorba de un ajutor sectorial, care subvenționează în mod selectiv radiodifuzorii pe rețeaua DVB-T și care poate duce la o favorizare indirectă a operatorului de rețea T-Systems. În cazul măsurii avute în vedere este vorba de subvenționarea unei activități economice bine determinate și anume a transmiterii semnalelor de radiodifuziune; prin aceasta, mijloacelor terestre li se acordă o subvenție selectivă. Subvenția este selectivă atât în ceea ce privește cererea (radiodifuzorii privați, care își difuzează programele digital-terestru), cât și oferta (adică operatorul rețelei digitale terestre T-Systems). |
| --- | --- |

(113)

În opinia Comisiei, în considerentele de la considerentele 110 până la 112 nu este pus sub semnul întrebării faptul că este vorba de un ajutor sectorial, care subvenționează în mod selectiv radiodifuzorii pe rețeaua DVB-T și care poate duce la o favorizare indirectă a operatorului de rețea T-Systems. În cazul măsurii avute în vedere este vorba de subvenționarea unei activități economice bine determinate și anume a transmiterii semnalelor de radiodifuziune; prin aceasta, mijloacelor terestre li se acordă o subvenție selectivă. Subvenția este selectivă atât în ceea ce privește cererea (radiodifuzorii privați, care își difuzează programele digital-terestru), cât și oferta (adică operatorul rețelei digitale terestre T-Systems).

| (114) | Comisia consideră că diferitele căi de transmisie pentru semnale de radiodifuziune (cablul, satelitul, mijloacele terestre și tot mai mult și IPTV) trebuie să se afle într-o concurență reciprocă directă. În pofida punctelor lor tari și a celor slabe, diferitele platforme de transmisie îndeplinesc în principiu același scop și anume transmiterea de programe de radiodifuziune și sunt compatibile atât la nivelul comerțului en gros (din punctul de vedere al radiodifuzorilor privați), cât și la nivel comerțului cu amănuntul (din punctul de vedere al clienților individuali). În Germania există pe toate cele trei platforme (cablu, satelit și platforma terestră) un mare număr de programe de televiziune ce pot fi recepționate gratuit, rezultând astfel o oarecare similitudine a ofertei. Oferta actuală, totalizând 24 de programe de televiziune emise digital-terestru, este comparabilă cu oferta rețelei analogice de cablu care, ca și până acum, este calea de transmisie predominantă în Renania de Nord-Vestfalia, chiar dacă rețeaua de cablu digital capătă o importanță tot mai mare. |
| --- | --- |

(114)

Comisia consideră că diferitele căi de transmisie pentru semnale de radiodifuziune (cablul, satelitul, mijloacele terestre și tot mai mult și IPTV) trebuie să se afle într-o concurență reciprocă directă. În pofida punctelor lor tari și a celor slabe, diferitele platforme de transmisie îndeplinesc în principiu același scop și anume transmiterea de programe de radiodifuziune și sunt compatibile atât la nivelul comerțului en gros (din punctul de vedere al radiodifuzorilor privați), cât și la nivel comerțului cu amănuntul (din punctul de vedere al clienților individuali). În Germania există pe toate cele trei platforme (cablu, satelit și platforma terestră) un mare număr de programe de televiziune ce pot fi recepționate gratuit, rezultând astfel o oarecare similitudine a ofertei. Oferta actuală, totalizând 24 de programe de televiziune emise digital-terestru, este comparabilă cu oferta rețelei analogice de cablu care, ca și până acum, este calea de transmisie predominantă în Renania de Nord-Vestfalia, chiar dacă rețeaua de cablu digital capătă o importanță tot mai mare.

| (115) | Cota relativ redusă de piață a televiziunii terestre în comparație cu recepția prin cablu și prin satelit, în Germania în general și în Renania de Nord-Vestfalia în special, nu exclude ca diferitele platforme de transmisie să se afle în concurență reciprocă. Din cifrele avansate de operatorii de cablu rezultă că după introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia numărul clienților de cablu s-a redus. Totodată, operatorii de cablu relevă în observațiile prezentate că numărul clienților de cablu a crescut ușor după desființarea televiziunii analogice terestre, ceea ce indică o compatibilitate între cele două căi de transmisie, din punctul de vedere al utilizatorului final. Când Germania afirmă că măsura exercită o „presiune concurențială pozitivă” asupra altor căi de transmisie și stimulează „concurența pe planul infrastructurii”, rezultă implicit existența unui raport concurențial între cablu, satelit și mijloacele terestre. Faptul că rețeaua de cablu a fost subvenționată anterior de stat și operatorii de cablu se bucură de anumite avantaje în temeiul unor clauze administrative nu schimbă nimic în ceea ce privește selectivitatea și denaturarea concurenței legate de măsura pusă în discuție. |
| --- | --- |

(115)

Cota relativ redusă de piață a televiziunii terestre în comparație cu recepția prin cablu și prin satelit, în Germania în general și în Renania de Nord-Vestfalia în special, nu exclude ca diferitele platforme de transmisie să se afle în concurență reciprocă. Din cifrele avansate de operatorii de cablu rezultă că după introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia numărul clienților de cablu s-a redus. Totodată, operatorii de cablu relevă în observațiile prezentate că numărul clienților de cablu a crescut ușor după desființarea televiziunii analogice terestre, ceea ce indică o compatibilitate între cele două căi de transmisie, din punctul de vedere al utilizatorului final. Când Germania afirmă că măsura exercită o „presiune concurențială pozitivă” asupra altor căi de transmisie și stimulează „concurența pe planul infrastructurii”, rezultă implicit existența unui raport concurențial între cablu, satelit și mijloacele terestre. Faptul că rețeaua de cablu a fost subvenționată anterior de stat și operatorii de cablu se bucură de anumite avantaje în temeiul unor clauze administrative nu schimbă nimic în ceea ce privește selectivitatea și denaturarea concurenței legate de măsura pusă în discuție.

| (116) | Denaturarea concurenței ce rezultă din măsura în discuție ar putea avea efecte și pe alte piețe decât cea a transmisiei de televiziune. Din punctul de vedere al radiodifuzorilor, ajutorul sectorial în discuție ajută la creșterea publicului care are acces la radiodifuziunea digitală și la sporirea numărului de clienți pentru publicitate. Ca urmare a faptului că și alte medii încearcă să atragă clienții de publicitate, subvenționarea DVB-T ar putea prejudicia o serie de întreprinderi din alte ramuri ale media. |
| --- | --- |

(116)

Denaturarea concurenței ce rezultă din măsura în discuție ar putea avea efecte și pe alte piețe decât cea a transmisiei de televiziune. Din punctul de vedere al radiodifuzorilor, ajutorul sectorial în discuție ajută la creșterea publicului care are acces la radiodifuziunea digitală și la sporirea numărului de clienți pentru publicitate. Ca urmare a faptului că și alte medii încearcă să atragă clienții de publicitate, subvenționarea DVB-T ar putea prejudicia o serie de întreprinderi din alte ramuri ale media.

| (117) | În ceea ce-i privește pe operatorii de rețea de emițătoare, subvenționarea rețelei DVB-T ar putea să fie de interes și pentru noile piețe. Prin DVB-T ar putea să fie oferite servicii de Pay-TV, după cum indică cele mai recente evoluții din alte state membre, precum Italia, Franța, Suedia și Marea Britanie. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce-i privește pe operatorii de rețea de emițătoare, subvenționarea rețelei DVB-T ar putea să fie de interes și pentru noile piețe. Prin DVB-T ar putea să fie oferite servicii de Pay-TV, după cum indică cele mai recente evoluții din alte state membre, precum Italia, Franța, Suedia și Marea Britanie.

| (118) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia constată că măsura ar putea denatura concurența dintre diferiții radiodifuzori care își transmit programele prin platforma DVB-T, deoarece cota remunerațiilor de transmisie subvenționate nu este la fel de mare pentru toți radiodifuzorii privați. |
| --- | --- |

(118)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia constată că măsura ar putea denatura concurența dintre diferiții radiodifuzori care își transmit programele prin platforma DVB-T, deoarece cota remunerațiilor de transmisie subvenționate nu este la fel de mare pentru toți radiodifuzorii privați.

| (119) | Germania reafirmă că măsura nu denaturează concurența între radiodifuzorii privați, deoarece mărimea subvenției a fost calculată permanent după aceleași principii. Diferențele între sumele subvențiilor s-ar datora pozițiilor diferite ale radiodifuzorilor și împovărării diferite a acestora ca urmare a tranziției la digital. |
| --- | --- |

(119)

Germania reafirmă că măsura nu denaturează concurența între radiodifuzorii privați, deoarece mărimea subvenției a fost calculată permanent după aceleași principii. Diferențele între sumele subvențiilor s-ar datora pozițiilor diferite ale radiodifuzorilor și împovărării diferite a acestora ca urmare a tranziției la digital.

| (120) | Cum s-a arătat la considerentele de la 34 până la 40, subvenția pentru radiodifuzorii care anterior și-au emis programele prin platforma analogică (RTL Group și ProSiebenSat.1, care dispun fiecare de patru locuri de program digitale), este altfel calculată decât pentru cei care abia au început, prin intermediul DVB-T, să transmită pe platforma terestră și cărora le-a fost distribuit un singur loc de program. |
| --- | --- |

(120)

Cum s-a arătat la considerentele de la 34 până la 40, subvenția pentru radiodifuzorii care anterior și-au emis programele prin platforma analogică (RTL Group și ProSiebenSat.1, care dispun fiecare de patru locuri de program digitale), este altfel calculată decât pentru cei care abia au început, prin intermediul DVB-T, să transmită pe platforma terestră și cărora le-a fost distribuit un singur loc de program.

| (121) | Pentru aceștia din urmă, subvenția financiară corespunde în primii cinci ani, în medie, la 30 % din remunerațiile de transmisie pe fiecare loc de program, cota de subvenție scăzând anual cu 5 %, de la 40 % în primul an de funcționare până la 20 % în cel de-al cincilea an. Acest lucru este valabil pentru toți cei patru radiodifuzori privați. |
| --- | --- |

(121)

Pentru aceștia din urmă, subvenția financiară corespunde în primii cinci ani, în medie, la 30 % din remunerațiile de transmisie pe fiecare loc de program, cota de subvenție scăzând anual cu 5 %, de la 40 % în primul an de funcționare până la 20 % în cel de-al cincilea an. Acest lucru este valabil pentru toți cei patru radiodifuzori privați.

| (122) | Pentru RTL Group și ProSiebenSat.1, subvenția este acordată pe baza diferenței dintre costurile totale pentru transmisia analogică și cea digital-terestră în Renania de Nord-Vestfalia, precum și în landurile federale din nordul Germaniei (a se vedea tabelul 3 și considerentele 35, 39 și 40). Potrivit afirmațiilor Germaniei, RTL Group nu este avut în vedere pentru subvenție deoarece creșterea costurilor totale în Renania de Nord-Vestfalia ar putea fi acoperită cu remunerațiile de transmisie economisite în alte landuri federale nord-germane pentru modul de transmisie digital. În plus, RTL nu a solicitat nicio subvenție. |
| --- | --- |

(122)

Pentru RTL Group și ProSiebenSat.1, subvenția este acordată pe baza diferenței dintre costurile totale pentru transmisia analogică și cea digital-terestră în Renania de Nord-Vestfalia, precum și în landurile federale din nordul Germaniei (a se vedea tabelul 3 și considerentele 35, 39 și 40). Potrivit afirmațiilor Germaniei, RTL Group nu este avut în vedere pentru subvenție deoarece creșterea costurilor totale în Renania de Nord-Vestfalia ar putea fi acoperită cu remunerațiile de transmisie economisite în alte landuri federale nord-germane pentru modul de transmisie digital. În plus, RTL nu a solicitat nicio subvenție.

| (123) | După părerea Comisiei, metoda de calcul a subvenției nu poate fi acceptată, deoarece costurile radiodifuzorilor pentru transmisia prin DVB-T, pe de o parte, și veniturile lor, pe de altă parte, nu sunt socotite în amănunt. Însă nici pentru radiodifuzorii care până acum și-au transmis programele prin platformă analogică, modul de calcul în discuție nu poate fi considerat, așa cum deja s-a arătat la considerentul 74, o metodă obiectivă pentru aflarea eventualelor costuri suplimentare ale transmisiei digitale, deoarece cea mai mare parte a locurilor de program, care provoacă aceste costuri, nu sunt luate în calcul. Calculul din tabelul 3 este de asemenea arbitrar, deoarece RTL Group și ProSiebenSat.1 nu au același număr de locuri de program în Renania de Nord-Vestfalia și în Germania de Nord și din cauza acoperirilor diferite au de plătit costuri diferite. Din cifrele comunicate de Germania rezultă că în cazul de față remunerațiile de transmisie per loc de program pentru calea de transmisie digitală sunt mai mici decât pentru platforma analogică (a se vedea tabelul 4). Potrivit Germaniei, în cadrul procedurii de alocare a licențelor de radiodifuziune și a favorizării cu prioritate a participanților la platforma analogică, televiziunilor ProSiebenSat.1 și RTL li s-au putut aloca multiplexuri întregi, drept compensație pentru renunțarea la licențele lor analogice înainte de scurgerea perioadei pe care acestea au fost acordate. În plus, prin intermediul subvenției, acestea au obținut posibilitatea de a emite mai multe programe în Renania de Nord-Vestfalia, în condițiile unor costuri mai mult sau mai puțin aceleași ca în cazul radiodifuzării analogice. Germania nu a explicat până acum de ce partea de costuri acoperită de subvenție în cazul ProSiebenSat.1 este diferită de cea acoperită în cazul radiodifuzorilor care nu au participat la platforma analogică. |
| --- | --- |

(123)

După părerea Comisiei, metoda de calcul a subvenției nu poate fi acceptată, deoarece costurile radiodifuzorilor pentru transmisia prin DVB-T, pe de o parte, și veniturile lor, pe de altă parte, nu sunt socotite în amănunt. Însă nici pentru radiodifuzorii care până acum și-au transmis programele prin platformă analogică, modul de calcul în discuție nu poate fi considerat, așa cum deja s-a arătat la considerentul 74, o metodă obiectivă pentru aflarea eventualelor costuri suplimentare ale transmisiei digitale, deoarece cea mai mare parte a locurilor de program, care provoacă aceste costuri, nu sunt luate în calcul. Calculul din tabelul 3 este de asemenea arbitrar, deoarece RTL Group și ProSiebenSat.1 nu au același număr de locuri de program în Renania de Nord-Vestfalia și în Germania de Nord și din cauza acoperirilor diferite au de plătit costuri diferite. Din cifrele comunicate de Germania rezultă că în cazul de față remunerațiile de transmisie per loc de program pentru calea de transmisie digitală sunt mai mici decât pentru platforma analogică (a se vedea tabelul 4). Potrivit Germaniei, în cadrul procedurii de alocare a licențelor de radiodifuziune și a favorizării cu prioritate a participanților la platforma analogică, televiziunilor ProSiebenSat.1 și RTL li s-au putut aloca multiplexuri întregi, drept compensație pentru renunțarea la licențele lor analogice înainte de scurgerea perioadei pe care acestea au fost acordate. În plus, prin intermediul subvenției, acestea au obținut posibilitatea de a emite mai multe programe în Renania de Nord-Vestfalia, în condițiile unor costuri mai mult sau mai puțin aceleași ca în cazul radiodifuzării analogice. Germania nu a explicat până acum de ce partea de costuri acoperită de subvenție în cazul ProSiebenSat.1 este diferită de cea acoperită în cazul radiodifuzorilor care nu au participat la platforma analogică.

| (124) | Din aceste motive, Comisia consideră că avantajele care rezultă din acordarea licențelor de radiodifuziune pentru acei radiodifuzori care și-au emis programele până atunci prin platforma analogică și calculul care nu poate fi justificat obiectiv al subvenției duc la o denaturare a concurenței între acești ofertanți și cei care au transmis pentru prima oară pe platforma terestră prin intermediul DVB-T. |
| --- | --- |

(124)

Din aceste motive, Comisia consideră că avantajele care rezultă din acordarea licențelor de radiodifuziune pentru acei radiodifuzori care și-au emis programele până atunci prin platforma analogică și calculul care nu poate fi justificat obiectiv al subvenției duc la o denaturare a concurenței între acești ofertanți și cei care au transmis pentru prima oară pe platforma terestră prin intermediul DVB-T.

1.4.   CONSECINȚE ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (125) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul UE, este vorba de o intervenție a statului numai dacă ajutorul de stat afectează schimburile comerciale dintre statele membre. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia consideră că măsura ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre, deoarece radiodifuzorii acționează pe plan internațional, iar operatorii de rețele de emițătoare sunt în concurență cu operatorii internaționali de cablu, cu conglomeratele media, precum și cu operatorii de satelit. |
| --- | --- |

(125)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul UE, este vorba de o intervenție a statului numai dacă ajutorul de stat afectează schimburile comerciale dintre statele membre. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia consideră că măsura ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre, deoarece radiodifuzorii acționează pe plan internațional, iar operatorii de rețele de emițătoare sunt în concurență cu operatorii internaționali de cablu, cu conglomeratele media, precum și cu operatorii de satelit.

| (126) | Ca și până acum, Germania este de părere că măsura nu afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Ajutorul ar fi atât de mic încât efectele lui asupra schimburilor comerciale ar fi greu sesizabile. În plus, numai din faptul că întreprinderile respective acționează pe plan internațional nu se poate trage concluzia că ar exista pericolul unor consecințe asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania ajunge mai curând la concluzia că, în ceea îi privește pe radiodifuzorii privați, nu există consecințe asupra schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(126)

Ca și până acum, Germania este de părere că măsura nu afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Ajutorul ar fi atât de mic încât efectele lui asupra schimburilor comerciale ar fi greu sesizabile. În plus, numai din faptul că întreprinderile respective acționează pe plan internațional nu se poate trage concluzia că ar exista pericolul unor consecințe asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania ajunge mai curând la concluzia că, în ceea îi privește pe radiodifuzorii privați, nu există consecințe asupra schimburilor comerciale.

| (127) | Potrivit jurisprudenței relevante a tribunalelor comunitare, „un ajutor financiar de stat sau acordat din resurse de stat influențează schimburile comerciale dintre statele membre dacă întărește poziția unei întreprinderi împotriva întreprinderilor concurente în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre” (74). În plus, trebuie relevat că, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, volumul relativ mic al ajutorului nu exclude din start posibilitatea afectării schimburilor comerciale dintre statele membre (75), în special dacă în branșa în care activează întreprinderea favorizată domnește o concurență acerbă (76). |
| --- | --- |

(127)

Potrivit jurisprudenței relevante a tribunalelor comunitare, „un ajutor financiar de stat sau acordat din resurse de stat influențează schimburile comerciale dintre statele membre dacă întărește poziția unei întreprinderi împotriva întreprinderilor concurente în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre” (74). În plus, trebuie relevat că, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, volumul relativ mic al ajutorului nu exclude din start posibilitatea afectării schimburilor comerciale dintre statele membre (75), în special dacă în branșa în care activează întreprinderea favorizată domnește o concurență acerbă (76).

| (128) | De aceea, Comisia este de părere că măsura avută în vedere ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. După cum s-a arătat deja, măsura îi favorizează direct pe radiodifuzorii privați și ar putea, în plus, să fie legată de o favorizare indirectă a operatorului de rețea T-Systems. Atât radiodifuzorii privați, cât și operatorii de rețele de emisie concurează pe plan internațional cu alte întreprinderi. Toți radiodifuzorii privați care intră sub incidența măsurii aflate în discuție acționează pe piețele de publicitate TV și de drepturi de film și se află acolo în concurență cu alți radiodifuzori și cu întreprinderi de telecomunicații (77). Operatorii de rețea precum T-Systems, filială a Deutsche Telekom, concurează cu operatori de cablu și cu conglomerate media precum UPC (Liberty Media), cu operatori de satelit ca SES Astra, NSAB și Eutelsat, precum și cu alte întreprinderi care oferă servicii de infrastructură pentru radiodifuzori. Totodată, în diferite state membre, mijloacele terestre, operatorii de cablu în bandă largă și de satelit concurează între ele pentru utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(128)

De aceea, Comisia este de părere că măsura avută în vedere ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. După cum s-a arătat deja, măsura îi favorizează direct pe radiodifuzorii privați și ar putea, în plus, să fie legată de o favorizare indirectă a operatorului de rețea T-Systems. Atât radiodifuzorii privați, cât și operatorii de rețele de emisie concurează pe plan internațional cu alte întreprinderi. Toți radiodifuzorii privați care intră sub incidența măsurii aflate în discuție acționează pe piețele de publicitate TV și de drepturi de film și se află acolo în concurență cu alți radiodifuzori și cu întreprinderi de telecomunicații (77). Operatorii de rețea precum T-Systems, filială a Deutsche Telekom, concurează cu operatori de cablu și cu conglomerate media precum UPC (Liberty Media), cu operatori de satelit ca SES Astra, NSAB și Eutelsat, precum și cu alte întreprinderi care oferă servicii de infrastructură pentru radiodifuzori. Totodată, în diferite state membre, mijloacele terestre, operatorii de cablu în bandă largă și de satelit concurează între ele pentru utilizatorii finali.

| (129) | În opinia Comisiei, un ajutor în valoare de aproximativ 6,8 milioane EUR nu poate fi considerat drept „relativ mic”. În plus, așa cum arată jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Comunităților Europene și a Tribunalului de Primă Instanță, chiar și un ajutor mai mic poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre, în special dacă există o concurență acerbă. |
| --- | --- |

(129)

În opinia Comisiei, un ajutor în valoare de aproximativ 6,8 milioane EUR nu poate fi considerat drept „relativ mic”. În plus, așa cum arată jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Comunităților Europene și a Tribunalului de Primă Instanță, chiar și un ajutor mai mic poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre, în special dacă există o concurență acerbă.

1.5.   CONCLUZIE PRIVIND CARACTERUL DE AJUTOR AL MĂSURII

| (130) | Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că, în cazul subvențiilor avute în vedere a fi acordate de LfM este vorba de ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Cei favorizați direct sunt radiodifuzorii privați, care primesc subvenția financiară. Totodată, T-Systems, operatorul multiplexurilor folosite de radiodifuzorii privați, ar putea să obțină indirect un avantaj din această măsură. |
| --- | --- |

(130)

Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că, în cazul subvențiilor avute în vedere a fi acordate de LfM este vorba de ajutoare de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Cei favorizați direct sunt radiodifuzorii privați, care primesc subvenția financiară. Totodată, T-Systems, operatorul multiplexurilor folosite de radiodifuzorii privați, ar putea să obțină indirect un avantaj din această măsură.

2.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

2.1.   CONSIDERENTE GENERALE

| (131) | Comisia sprijină activ digitalizarea radiodifuziunii. Avantajele tranziției digitale au fost prezentate pe larg în planul de acțiune „eEurope 2005: O societate informațională pentru toți” și în cele două comunicări privind tranziția la digital (78). Tranziția digitală aduce mari avantaje sub forma unei utilizări mai eficiente a frecvențelor și a unor posibilități mai bune de transmisie. Acestea vor duce la servicii mai noi și mai bune, precum și la un spectru mai mare de opțiuni pentru utilizatori. În comunicarea „i2010 – O societate informațională europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă”, Comisia a evidențiat că renunțarea planificată până în 2012 la televiziunea analogică terestră va înlesni accesul la spectrul de frecvențe. |
| --- | --- |

(131)

Comisia sprijină activ digitalizarea radiodifuziunii. Avantajele tranziției digitale au fost prezentate pe larg în planul de acțiune „eEurope 2005: O societate informațională pentru toți” și în cele două comunicări privind tranziția la digital (78). Tranziția digitală aduce mari avantaje sub forma unei utilizări mai eficiente a frecvențelor și a unor posibilități mai bune de transmisie. Acestea vor duce la servicii mai noi și mai bune, precum și la un spectru mai mare de opțiuni pentru utilizatori. În comunicarea „i2010 – O societate informațională europeană pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă”, Comisia a evidențiat că renunțarea planificată până în 2012 la televiziunea analogică terestră va înlesni accesul la spectrul de frecvențe.

| (132) | Comisia este conștientă că tranziția digitală întârzie, în unele împrejurări, dacă este lăsată în totalitate pe seama forțelor pieței. De aceea, ea nu are în principiu obiecții împotriva unei intervenții a statului în acest domeniu. Autoritățile statului au diferite posibilități de a înlesni trecerea la digital și de a o stimula, de exemplu, mecanismele de coordonare, campaniile de informare, mijloacele de reglementare sau subvenția financiară. Dacă intervenția ia forma ajutorului de stat, aceasta trebuie să se conformeze dispozițiilor relevante ale Tratatului CE. |
| --- | --- |

(132)

Comisia este conștientă că tranziția digitală întârzie, în unele împrejurări, dacă este lăsată în totalitate pe seama forțelor pieței. De aceea, ea nu are în principiu obiecții împotriva unei intervenții a statului în acest domeniu. Autoritățile statului au diferite posibilități de a înlesni trecerea la digital și de a o stimula, de exemplu, mecanismele de coordonare, campaniile de informare, mijloacele de reglementare sau subvenția financiară. Dacă intervenția ia forma ajutorului de stat, aceasta trebuie să se conformeze dispozițiilor relevante ale Tratatului CE.

| (133) | În sensul poziției generale a Comisiei ca ajutoarele de stat să fie mai puține și mai bine direcționate, statele membre pot în principiu acorda ajutoare de stat pentru a elimina disfuncționalități specifice ale pieței sau pentru a asigura coeziunea socială sau regională. Totuși, în aceste cazuri trebuie să se demonstreze de fiecare dată că ajutoarele avute în vedere constituie mijloace adecvate pentru rezolvarea problemelor, că ele se limitează la nivelul minim necesar și că nu distorsionează concurența prin taxe. Totodată, comunicarea privind tranziția digitală prevede că, în anumite domenii ale digitalizării, o intervenție a statului este justificată dacă îndeplinește două condiții: în primul rând, dacă sunt în joc interese comune și în al doilea rând, în cazul disfuncționalităților pieței, cu alte cuvinte dacă doar forțele pieței nu sunt suficiente pentru atingerea obiectivelor propuse în numele interesului general. În orice caz, o intervenție a statului trebuie să se bazeze, potrivit comunicării, pe o analiză atentă a pieței. |
| --- | --- |

(133)

În sensul poziției generale a Comisiei ca ajutoarele de stat să fie mai puține și mai bine direcționate, statele membre pot în principiu acorda ajutoare de stat pentru a elimina disfuncționalități specifice ale pieței sau pentru a asigura coeziunea socială sau regională. Totuși, în aceste cazuri trebuie să se demonstreze de fiecare dată că ajutoarele avute în vedere constituie mijloace adecvate pentru rezolvarea problemelor, că ele se limitează la nivelul minim necesar și că nu distorsionează concurența prin taxe. Totodată, comunicarea privind tranziția digitală prevede că, în anumite domenii ale digitalizării, o intervenție a statului este justificată dacă îndeplinește două condiții: în primul rând, dacă sunt în joc interese comune și în al doilea rând, în cazul disfuncționalităților pieței, cu alte cuvinte dacă doar forțele pieței nu sunt suficiente pentru atingerea obiectivelor propuse în numele interesului general. În orice caz, o intervenție a statului trebuie să se bazeze, potrivit comunicării, pe o analiză atentă a pieței.

| (134) | În comunicarea privind tranziția digitală, aceasta este prezentată drept o mare provocare pentru acest sector, a cărei rezolvare trebuie să aibă loc în condiții de piață. În principiu, orice rețea trebuie să ia parte la concurență prin forțele proprii. Pentru a putea respecta acest principiu, orice intervenție a statului ar trebui, pe cât posibil, să fie neutră din punct de vedere tehnologic. După cum s-a arătat, excepțiile sunt permise numai dacă măsura de stat avută în vedere servește la eliminarea unei disfuncționalități specifice ale pieței sau a unei disproporții și dacă în cazul ajutorului în discuție este vorba de un mijloc adecvat, necesar și proporțional pentru corectarea problemei respective. |
| --- | --- |

(134)

În comunicarea privind tranziția digitală, aceasta este prezentată drept o mare provocare pentru acest sector, a cărei rezolvare trebuie să aibă loc în condiții de piață. În principiu, orice rețea trebuie să ia parte la concurență prin forțele proprii. Pentru a putea respecta acest principiu, orice intervenție a statului ar trebui, pe cât posibil, să fie neutră din punct de vedere tehnologic. După cum s-a arătat, excepțiile sunt permise numai dacă măsura de stat avută în vedere servește la eliminarea unei disfuncționalități specifice ale pieței sau a unei disproporții și dacă în cazul ajutorului în discuție este vorba de un mijloc adecvat, necesar și proporțional pentru corectarea problemei respective.

| (135) | Este în general cunoscut faptul că anumite tipuri de disfuncționalități ale pieței pot îngreuna tranziția digitală. În plus există pericolul ca unele categorii sociale defavorizate să nu poată profita de avantajele televiziunii digitale (problema coeziunii sociale). După cum s-a arătat în Decizia Comisiei privind introducerea DVB-T în Berlin-Brandenburg, o disfuncționalitate a pieței ar putea exista, de exemplu, dacă participanții pe piață nu sunt dispuși să convină asupra unui calendar comun pentru trecerea la televiziunea digitală, deoarece ei așteaptă ca alții să facă primul pas (problema coordonării) sau dacă participanții pe piață nu țin seama de efectele pozitive ale tranziției digitale asupra societății ca întreg, deoarece ei nu obțin astfel suficiente stimulente (efecte externe pozitive). |
| --- | --- |

(135)

Este în general cunoscut faptul că anumite tipuri de disfuncționalități ale pieței pot îngreuna tranziția digitală. În plus există pericolul ca unele categorii sociale defavorizate să nu poată profita de avantajele televiziunii digitale (problema coeziunii sociale). După cum s-a arătat în Decizia Comisiei privind introducerea DVB-T în Berlin-Brandenburg, o disfuncționalitate a pieței ar putea exista, de exemplu, dacă participanții pe piață nu sunt dispuși să convină asupra unui calendar comun pentru trecerea la televiziunea digitală, deoarece ei așteaptă ca alții să facă primul pas (problema coordonării) sau dacă participanții pe piață nu țin seama de efectele pozitive ale tranziției digitale asupra societății ca întreg, deoarece ei nu obțin astfel suficiente stimulente (efecte externe pozitive).

| (136) | În ceea ce privește coeziunea socială, statele membre doresc să se asigure că după desființarea televiziunii analogice toți cetățenii vor avea acces la televiziunea digitală. Deoarece tranziția digitală aduce pentru utilizatori anumite costuri și cere o schimbare a obișnuințelor, statele membre vor dori să acorde ajutoare, în funcție de împrejurări, în special categoriilor sociale defavorizate, cum ar fi oamenilor mai în vârstă, gospodăriilor cu venituri mici sau locuitorilor din zone izolate. |
| --- | --- |

(136)

În ceea ce privește coeziunea socială, statele membre doresc să se asigure că după desființarea televiziunii analogice toți cetățenii vor avea acces la televiziunea digitală. Deoarece tranziția digitală aduce pentru utilizatori anumite costuri și cere o schimbare a obișnuințelor, statele membre vor dori să acorde ajutoare, în funcție de împrejurări, în special categoriilor sociale defavorizate, cum ar fi oamenilor mai în vârstă, gospodăriilor cu venituri mici sau locuitorilor din zone izolate.

| (137) | În ultimii trei ani, Comisia a verificat câteva măsuri de ajutor ale diferitelor state membre pentru subvenționarea tranziției digitale (79). În mai multe decizii privind ajutoarele, care s-au bazat pe comunicările privind tranziția la digital, Comisia a luat poziție față de aplicarea dispozițiilor privind ajutoarele la acest sector și a oferit indicații practice atât participanților de stat, cât și celor privați. Statele membre pot lua diferite măsuri pentru subvenționarea tranziției digitale în măsura în care acestea nu provoacă denaturări inutile între tehnologii sau întreprinderi și rămân limitate la un nivel minim necesar (80):






  (a) | teste pilot și proiecte de cercetare, de exemplu pentru verificarea tehnicilor de transmisie digitală și pentru aplicații interactive; |
| --- | --- | --- |

(137)

În ultimii trei ani, Comisia a verificat câteva măsuri de ajutor ale diferitelor state membre pentru subvenționarea tranziției digitale (79). În mai multe decizii privind ajutoarele, care s-au bazat pe comunicările privind tranziția la digital, Comisia a luat poziție față de aplicarea dispozițiilor privind ajutoarele la acest sector și a oferit indicații practice atât participanților de stat, cât și celor privați. Statele membre pot lua diferite măsuri pentru subvenționarea tranziției digitale în măsura în care acestea nu provoacă denaturări inutile între tehnologii sau întreprinderi și rămân limitate la un nivel minim necesar (80):

(a)

teste pilot și proiecte de cercetare, de exemplu pentru verificarea tehnicilor de transmisie digitală și pentru aplicații interactive;

| (b) | subvenții pentru procurarea de decodoare de către utilizatori, independent de calea de transmisie, pentru a preîntâmpina excluderea gospodăriilor cu venituri mici de la recepția TV și pentru a atinge o masă critică de utilizatori, în special în domeniile în care transmisia terestră a fost trecută direct pe transmisia digitală terestră, ca urmare a lipsei de frecvențe, fără o funcționare în paralel (Simulcast); |
| --- | --- |

(b)

subvenții pentru procurarea de decodoare de către utilizatori, independent de calea de transmisie, pentru a preîntâmpina excluderea gospodăriilor cu venituri mici de la recepția TV și pentru a atinge o masă critică de utilizatori, în special în domeniile în care transmisia terestră a fost trecută direct pe transmisia digitală terestră, ca urmare a lipsei de frecvențe, fără o funcționare în paralel (Simulcast);

| (c) | ajutoare financiare acordate întreprinderilor pentru dezvoltarea de servicii digitale inovatoare, cum ar fi de exemplu ghidurile electronice de programe și aplicațiile mobile; |
| --- | --- |

(c)

ajutoare financiare acordate întreprinderilor pentru dezvoltarea de servicii digitale inovatoare, cum ar fi de exemplu ghidurile electronice de programe și aplicațiile mobile;

| (d) | subvenții acordate radiodifuzorilor drept compensație pentru remunerațiile de transmisie suplimentare în perioada emisiei paralele de televiziune analogică și digitală („faza Simulcast”); |
| --- | --- |

(d)

subvenții acordate radiodifuzorilor drept compensație pentru remunerațiile de transmisie suplimentare în perioada emisiei paralele de televiziune analogică și digitală („faza Simulcast”);

| (e) | subvenții acordate utilizatorilor pentru cumpărarea de decodoare digitale. Asemenea subvenții ar trebui să fie neutre din punct de vedere tehnologic. Prin acordarea subvențiilor, autoritățile pot stimula utilizarea standardelor deschise pentru interactivitate. Standardele deschise înlesnesc utilizatorilor folosirea de servicii interactive ale diferiților ofertanți; |
| --- | --- |

(e)

subvenții acordate utilizatorilor pentru cumpărarea de decodoare digitale. Asemenea subvenții ar trebui să fie neutre din punct de vedere tehnologic. Prin acordarea subvențiilor, autoritățile pot stimula utilizarea standardelor deschise pentru interactivitate. Standardele deschise înlesnesc utilizatorilor folosirea de servicii interactive ale diferiților ofertanți;

| (f) | subvenționarea creării unei rețele de transmisie în zone în care recepția TV ar fi altfel insuficientă; |
| --- | --- |

(f)

subvenționarea creării unei rețele de transmisie în zone în care recepția TV ar fi altfel insuficientă;

| (g) | mijloace financiare pentru radiodifuzorii publici pentru ca aceștia să emită pe toate căile de transmisie și astfel să poată ajunge la întreaga populație. În acest context, statele membre trebuie să definească clar obligațiile pe care le trasează radiodifuzorilor în ceea ce privește utilizarea anumitor căi de transmisie; |
| --- | --- |

(g)

mijloace financiare pentru radiodifuzorii publici pentru ca aceștia să emită pe toate căile de transmisie și astfel să poată ajunge la întreaga populație. În acest context, statele membre trebuie să definească clar obligațiile pe care le trasează radiodifuzorilor în ceea ce privește utilizarea anumitor căi de transmisie;

| (h) | subvenționarea financiară drept compensare a taxelor pentru radiodifuzorii care trebuie să renunțe la utilizarea frecvențelor analogice înainte de scurgerea perioadei de valabilitate a licențelor lor. Compensația trebuie să țină seama de costurile reale ale radiodifuzorilor pentru tranziția la digital, la nevoie inclusiv de costurile de adaptare pentru a transmite pe un alt canal, respectiv multiplex. |
| --- | --- |

(h)

subvenționarea financiară drept compensare a taxelor pentru radiodifuzorii care trebuie să renunțe la utilizarea frecvențelor analogice înainte de scurgerea perioadei de valabilitate a licențelor lor. Compensația trebuie să țină seama de costurile reale ale radiodifuzorilor pentru tranziția la digital, la nevoie inclusiv de costurile de adaptare pentru a transmite pe un alt canal, respectiv multiplex.

2.2.   BAZA JURIDICĂ PENTRU APRECIEREA COMPATIBILITĂȚII MĂSURII AVUTE ÎN VEDERE

| (138) | Germania s-a referit la compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) literele (b), (c) și (d), precum și în conformitate cu articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. În continuare, Comisia evaluează compatibilitatea măsurii cu aceste dispoziții, pe fundalul considerentelor de ordin general expuse anterior (81). |
| --- | --- |

(138)

Germania s-a referit la compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) literele (b), (c) și (d), precum și în conformitate cu articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. În continuare, Comisia evaluează compatibilitatea măsurii cu aceste dispoziții, pe fundalul considerentelor de ordin general expuse anterior (81).

2.3.   ARTICOLUL 87 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN TRATATUL CE

| (139) | În decizia privind inițierea procedurii, Comisia își exprimă îndoiala că măsura este compatibilă cu piața comună, conform Tratatului CE, articolul 87 alineatul (3) litera (c). Comisia își menține această opinie și după evaluarea observațiilor prezentate de părțile interesate și a explicațiilor Germaniei. |
| --- | --- |

(139)

În decizia privind inițierea procedurii, Comisia își exprimă îndoiala că măsura este compatibilă cu piața comună, conform Tratatului CE, articolul 87 alineatul (3) litera (c). Comisia își menține această opinie și după evaluarea observațiilor prezentate de părțile interesate și a explicațiilor Germaniei.

| (140) | Articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE se referă la „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. |
| --- | --- |

(140)

Articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE se referă la „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”.

| (141) | Prin urmare, ca un ajutor să fie considerat compatibil cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, trebuie ca prin el, dacă se dovedește necesar și adecvat, să fie urmărit un obiectiv de interes comun. La investigarea măsurii trebuie să fie avute în vedere în special următoarele aspecte:






  1. | Este obiectivul măsurii de ajutor clar definit și de interes comun? |
| --- | --- | --- |

(141)

Prin urmare, ca un ajutor să fie considerat compatibil cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, trebuie ca prin el, dacă se dovedește necesar și adecvat, să fie urmărit un obiectiv de interes comun. La investigarea măsurii trebuie să fie avute în vedere în special următoarele aspecte:

1.

Este obiectivul măsurii de ajutor clar definit și de interes comun?

| 2. | Este instrumentul de ajutor astfel conceput încât obiectivul de interes comun (de exemplu, remedierea unor disfuncționalități ale pieței sau un alt obiectiv) să poată fi realizat? În special:






  (a) | Este măsura de ajutor un instrument adecvat? |
| --- | --- | --- |

2.

Este instrumentul de ajutor astfel conceput încât obiectivul de interes comun (de exemplu, remedierea unor disfuncționalități ale pieței sau un alt obiectiv) să poată fi realizat? În special:

(a)

Este măsura de ajutor un instrument adecvat?

| (b) | Măsura are un efect stimulativ, adică schimbă comportamentul întreprinderilor? |
| --- | --- |

(b)

Măsura are un efect stimulativ, adică schimbă comportamentul întreprinderilor?

| (c) | Este ajutorul proporțional, adică ar putea fi obținută această schimbare de comportament și cu un ajutor mai mic? |
| --- | --- |

(c)

Este ajutorul proporțional, adică ar putea fi obținută această schimbare de comportament și cu un ajutor mai mic?

| 3. | Sunt oare denaturările concurenței și ale schimburilor comerciale atât de limitate ca dimensiuni încât bilanțul general al efectelor să fie pozitiv? |
| --- | --- |

3.

Sunt oare denaturările concurenței și ale schimburilor comerciale atât de limitate ca dimensiuni încât bilanțul general al efectelor să fie pozitiv?

| (142) | Potrivit concepției Germaniei, măsura avută în vedere corespunde cerințelor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. Referindu-se la Comunicarea privind tranziția la digital, Germania evidențiază că subvenționarea platformei digitale terestre corespunde unui interes public general și constituie o contribuție importantă la realizarea a diferite obiective de interes public. Măsura ar fi importantă pentru menținerea mijloacelor terestre și ar putea ajuta la eliminarea unor disfuncționalități ale pieței în domenii specifice. În plus, măsura ar fi atât adecvată, cât și proporțională în raport cu obiectivele ei. |
| --- | --- |

(142)

Potrivit concepției Germaniei, măsura avută în vedere corespunde cerințelor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. Referindu-se la Comunicarea privind tranziția la digital, Germania evidențiază că subvenționarea platformei digitale terestre corespunde unui interes public general și constituie o contribuție importantă la realizarea a diferite obiective de interes public. Măsura ar fi importantă pentru menținerea mijloacelor terestre și ar putea ajuta la eliminarea unor disfuncționalități ale pieței în domenii specifice. În plus, măsura ar fi atât adecvată, cât și proporțională în raport cu obiectivele ei.

2.3.1.   Obiectivul de interes comun

| (143) | După cum rezultă din considerentele generale de la considerentele 131 până la 137, Comisia este de acord în mare măsură cu Germania că tranziția de la radiodifuziunea analogică la cea digitală poate fi privită drept un obiectiv de interes comun. Desigur, așa cum se relevă în Comunicarea privind tranziția la digital și în alte documente relevante ale Comisiei, acest lucru nu trebuie interpretat drept justificare general valabilă pentru faptul că digitalizarea mijloacelor terestre trebuie să fie subvenționată. Punctul de plecare este mai curând faptul că tranziția trebuie să aibă loc în condițiile pieței și că orice rețea trebuie să fie capabilă să concureze pe baza forțelor proprii. Pentru a putea respecta acest principiu, orice intervenție a statului ar trebui, pe cât posibil, să fie neutră din punct de vedere tehnologic. În cazul de față, criteriul neutralității tehnologice nu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(143)

După cum rezultă din considerentele generale de la considerentele 131 până la 137, Comisia este de acord în mare măsură cu Germania că tranziția de la radiodifuziunea analogică la cea digitală poate fi privită drept un obiectiv de interes comun. Desigur, așa cum se relevă în Comunicarea privind tranziția la digital și în alte documente relevante ale Comisiei, acest lucru nu trebuie interpretat drept justificare general valabilă pentru faptul că digitalizarea mijloacelor terestre trebuie să fie subvenționată. Punctul de plecare este mai curând faptul că tranziția trebuie să aibă loc în condițiile pieței și că orice rețea trebuie să fie capabilă să concureze pe baza forțelor proprii. Pentru a putea respecta acest principiu, orice intervenție a statului ar trebui, pe cât posibil, să fie neutră din punct de vedere tehnologic. În cazul de față, criteriul neutralității tehnologice nu este îndeplinit.

| (144) | În pledoaria sa, Germania pune sub semnul întrebării pertinența principiului neutralității tehnologice pentru aprecierea ajutorului din punct de vedere al legislației privind ajutoarele și afirmă că neutralitatea tehnologică a unei măsuri de ajutor individuale nu poate fi realizată practic. În ansamblu, politica de ajutoare a Germaniei ar fi total neutră din punct de vedere tehnologic și, dacă este necesar, Germania va subvenționa și alte căi de transmisie. În timp ce transmisia prin satelit nu are nevoie de nici un ajutor pentru tranziția la digital, digitalizarea cablului nu ar fi progresat suficient pentru a se avea în vedere măsuri concrete de subvenționare. În prezent, Comisiei nu i-au fost prezentate de către Germania informații concrete din care să rezulte că ar fi avute în vedere ajutoare de stat și pentru alte căi de transmisie. |
| --- | --- |

(144)

În pledoaria sa, Germania pune sub semnul întrebării pertinența principiului neutralității tehnologice pentru aprecierea ajutorului din punct de vedere al legislației privind ajutoarele și afirmă că neutralitatea tehnologică a unei măsuri de ajutor individuale nu poate fi realizată practic. În ansamblu, politica de ajutoare a Germaniei ar fi total neutră din punct de vedere tehnologic și, dacă este necesar, Germania va subvenționa și alte căi de transmisie. În timp ce transmisia prin satelit nu are nevoie de nici un ajutor pentru tranziția la digital, digitalizarea cablului nu ar fi progresat suficient pentru a se avea în vedere măsuri concrete de subvenționare. În prezent, Comisiei nu i-au fost prezentate de către Germania informații concrete din care să rezulte că ar fi avute în vedere ajutoare de stat și pentru alte căi de transmisie.

| (145) | În opinia Comisiei, aceste argumente de ordin general împotriva aplicării principiului neutralității tehnologice nu sunt valabile. Există o deosebire între o subvenție financiară pentru tranziția la digital și măsurile care vin numai în sprijinul mijloacelor terestre digitale ca atare. Subvențiile care sunt puse la dispoziție în mod voit pentru una dintre tehnologiile de transmisie concurente, conduc la o denaturare importantă a concurenței dintre aceste tehnologii. |
| --- | --- |

(145)

În opinia Comisiei, aceste argumente de ordin general împotriva aplicării principiului neutralității tehnologice nu sunt valabile. Există o deosebire între o subvenție financiară pentru tranziția la digital și măsurile care vin numai în sprijinul mijloacelor terestre digitale ca atare. Subvențiile care sunt puse la dispoziție în mod voit pentru una dintre tehnologiile de transmisie concurente, conduc la o denaturare importantă a concurenței dintre aceste tehnologii.

| (146) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE și jurisprudenței relevante, o asemenea denaturare a concurenței este permisă numai dacă ea servește la eliminarea unei disfuncționalități specifice ale pieței sau a unei perturbări și dacă în cazul ajutorului în discuție este vorba de un mijloc adecvat, necesar și proporțional pentru atingerea obiectivelor respective. Potrivit dispozițiilor privind ajutoarele, această estimare trebuie să fie făcută separat pentru fiecare măsură în parte. |
| --- | --- |

(146)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE și jurisprudenței relevante, o asemenea denaturare a concurenței este permisă numai dacă ea servește la eliminarea unei disfuncționalități specifice ale pieței sau a unei perturbări și dacă în cazul ajutorului în discuție este vorba de un mijloc adecvat, necesar și proporțional pentru atingerea obiectivelor respective. Potrivit dispozițiilor privind ajutoarele, această estimare trebuie să fie făcută separat pentru fiecare măsură în parte.

| (147) | În plus, pe lângă obiectivul general al subvenționării tranziției la digital, Germania evidențiază că subvenționarea financiară a introducerii DVB-T servește și menținerii transmisiei terestre ca tehnologie de transmisie. Prin aceasta, concurența dintre radiodifuzori ar fi intensificată și, în plus, în domeniul infrastructurii de radiodifuziune s-ar contribui la realizarea a diferite obiective de interes public. |
| --- | --- |

(147)

În plus, pe lângă obiectivul general al subvenționării tranziției la digital, Germania evidențiază că subvenționarea financiară a introducerii DVB-T servește și menținerii transmisiei terestre ca tehnologie de transmisie. Prin aceasta, concurența dintre radiodifuzori ar fi intensificată și, în plus, în domeniul infrastructurii de radiodifuziune s-ar contribui la realizarea a diferite obiective de interes public.

| (148) | Germania subliniază îndeosebi faptul că digitalizarea transmisiilor terestre ar contribui la diversitatea media, deoarece radiodifuzorii privați ar obține posibilitatea să-și emită în RNV programele prin 12 canale și nu numai prin trei canale ca până acum, în modul analogic. Pentru emiterea de programe regionale și locale, platforma terestră ar fi mai adecvată decât cablul sau satelitul. În plus, măsura ar asigura un serviciu mediatic de bază pentru populație. În continuare, Germania arată că, din cauza topologiei zonelor deservite din Renania de Nord-Vestfalia, asigurarea serviciului pentru zonele rurale și izolate ar fi mai costisitoare și, ca urmare a acestui fapt, introducerea DVB-T aici ar fi mai puțin interesantă din punct de vedere comercial decât de exemplu într-o regiune ca Berlin-Brandenburg. Măsura ar fi un prim pas care ar avea un efect stimulativ și ar netezi calea pentru introducerea ulterioară a DVB-T în aceste regiuni. |
| --- | --- |

(148)

Germania subliniază îndeosebi faptul că digitalizarea transmisiilor terestre ar contribui la diversitatea media, deoarece radiodifuzorii privați ar obține posibilitatea să-și emită în RNV programele prin 12 canale și nu numai prin trei canale ca până acum, în modul analogic. Pentru emiterea de programe regionale și locale, platforma terestră ar fi mai adecvată decât cablul sau satelitul. În plus, măsura ar asigura un serviciu mediatic de bază pentru populație. În continuare, Germania arată că, din cauza topologiei zonelor deservite din Renania de Nord-Vestfalia, asigurarea serviciului pentru zonele rurale și izolate ar fi mai costisitoare și, ca urmare a acestui fapt, introducerea DVB-T aici ar fi mai puțin interesantă din punct de vedere comercial decât de exemplu într-o regiune ca Berlin-Brandenburg. Măsura ar fi un prim pas care ar avea un efect stimulativ și ar netezi calea pentru introducerea ulterioară a DVB-T în aceste regiuni.

| (149) | În plus, Germania relevă potențialul inovator deosebit al platformei digitale terestre evidențiind că numai prin intermediul DVB-T ar putea fi impulsionată dezvoltarea posibilităților de recepție digitală mobilă. |
| --- | --- |

(149)

În plus, Germania relevă potențialul inovator deosebit al platformei digitale terestre evidențiind că numai prin intermediul DVB-T ar putea fi impulsionată dezvoltarea posibilităților de recepție digitală mobilă.

| (150) | Comisia ia la cunoștință obiectivele de interes public general evidențiate de Germania, însă este de părere, după cum explică în continuare, că în cazul subvenționării financiare nu este vorba nici de subvenționarea în mod expres a diversității media, a programelor regionale sau locale și a unui serviciu mediatic de bază, nici de o mai bună deservire a zonelor rurale sau de stimularea inovației și că măsura, având în vedere obiectivele fixate, nu este nici necesară, nici adecvată și nici proporțională. |
| --- | --- |

(150)

Comisia ia la cunoștință obiectivele de interes public general evidențiate de Germania, însă este de părere, după cum explică în continuare, că în cazul subvenționării financiare nu este vorba nici de subvenționarea în mod expres a diversității media, a programelor regionale sau locale și a unui serviciu mediatic de bază, nici de o mai bună deservire a zonelor rurale sau de stimularea inovației și că măsura, având în vedere obiectivele fixate, nu este nici necesară, nici adecvată și nici proporțională.

2.3.2.   Forma măsurii de ajutor: necesitatea și adecvarea

| (151) | Germania susține că măsura este necesară pentru a realiza obiectivele enumerate anterior și a elimina disfuncționalități ale pieței în anumite domenii. În principiu, Comisia nu ar avea dreptul de a contesta decizia federației și a landurilor de a menține transmisia terestră și de a stimula digitalizarea ei. În plus, Comisia nu ar avea competența să stabilească dacă alte măsuri ar fi fost mai adecvate pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(151)

Germania susține că măsura este necesară pentru a realiza obiectivele enumerate anterior și a elimina disfuncționalități ale pieței în anumite domenii. În principiu, Comisia nu ar avea dreptul de a contesta decizia federației și a landurilor de a menține transmisia terestră și de a stimula digitalizarea ei. În plus, Comisia nu ar avea competența să stabilească dacă alte măsuri ar fi fost mai adecvate pentru atingerea acestui obiectiv.

| (152) | În primul rând ar trebui să arătăm aici clar că obiectul deciziei actuale este măsura notificată de Germania privind introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia și nu decizia politică de principiu a Germaniei de a menține platforma terestră. În cadrul acestei proceduri, Comisia trebuie să verifice, pe baza dispozițiilor relevante privind ajutoarele, dacă ajutoarele de stat prevăzute pentru acoperirea costurilor radiodifuzorilor privați provenite din operarea emițătoarelor sunt, în contextul acestei măsuri, necesare și proporționale, în raport cu obiectivele de interes public general evidențiate de Germania. |
| --- | --- |

(152)

În primul rând ar trebui să arătăm aici clar că obiectul deciziei actuale este măsura notificată de Germania privind introducerea DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia și nu decizia politică de principiu a Germaniei de a menține platforma terestră. În cadrul acestei proceduri, Comisia trebuie să verifice, pe baza dispozițiilor relevante privind ajutoarele, dacă ajutoarele de stat prevăzute pentru acoperirea costurilor radiodifuzorilor privați provenite din operarea emițătoarelor sunt, în contextul acestei măsuri, necesare și proporționale, în raport cu obiectivele de interes public general evidențiate de Germania.

| (153) | Analiza adecvării ajutoarelor de stat constituie o parte componentă intrinsecă a acestei investigări. În opinia Comisiei, nu trebuie adusă doar o dovadă privind necesitatea unei măsuri, ci și să se și demonstreze de ce ajutorul de stat, ca formă specifică de intervenție din partea statului, este un instrument adecvat în cazul respectiv, pentru a se realiza un obiectiv de interes comun. Dacă subvenția de stat nu constituie un instrument adecvat pentru soluționarea unei disfuncționalități ale pieței sau a unor probleme de coeziune, aceasta ar putea duce la o denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale, care ar putea fi evitată prin alte instrumente, cum ar fi măsurile de reglementare. |
| --- | --- |

(153)

Analiza adecvării ajutoarelor de stat constituie o parte componentă intrinsecă a acestei investigări. În opinia Comisiei, nu trebuie adusă doar o dovadă privind necesitatea unei măsuri, ci și să se și demonstreze de ce ajutorul de stat, ca formă specifică de intervenție din partea statului, este un instrument adecvat în cazul respectiv, pentru a se realiza un obiectiv de interes comun. Dacă subvenția de stat nu constituie un instrument adecvat pentru soluționarea unei disfuncționalități ale pieței sau a unor probleme de coeziune, aceasta ar putea duce la o denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale, care ar putea fi evitată prin alte instrumente, cum ar fi măsurile de reglementare.

| (154) | În continuare, Comisia verifică punct cu punct dacă măsura în discuție poate fi considerată drept necesară și adecvată pentru realizarea obiectivelor de interes public general evidențiate de Germania și dacă ea este justificată și adecvată pentru a elimina eventualele disfuncționalități ale pieței în anumite domenii, care ar putea îngreuna realizarea acestor obiective. În plus, ea cercetează dacă măsura de față este proporțională pentru eliminarea dificultăților. |
| --- | --- |

(154)

În continuare, Comisia verifică punct cu punct dacă măsura în discuție poate fi considerată drept necesară și adecvată pentru realizarea obiectivelor de interes public general evidențiate de Germania și dacă ea este justificată și adecvată pentru a elimina eventualele disfuncționalități ale pieței în anumite domenii, care ar putea îngreuna realizarea acestor obiective. În plus, ea cercetează dacă măsura de față este proporțională pentru eliminarea dificultăților.

| (155) | Având în vedere intensificarea concurenței între diferite căi de transmisie, Germania evidențiază că subvenționarea platformei terestre ar exercita o presiune concurențială pozitivă asupra altor platforme de transmisie și i-ar stimula pe operatorii de rețele de transmisie de pe alte platforme să-și îmbunătățească serviciile și să și le actualizeze, astfel încât, în cele din urmă, să fie accelerată și digitalizarea altor platforme. Acest argument contravine nu numai afirmației Germaniei că măsura nu denaturează concurența; Germania nu a prezentat până acum niciun argument convingător că transmisia de radiodifuziune din Renania de Nord-Vestfalia este afectată de probleme structurale de concurență. Chiar și fără transmisia terestră, cablul și satelitul oferă deja un amplu spectru de programe de televiziune care pot fi recepționate gratuit și ele sunt disponibile pe scară largă. O concurență suplimentară apare prin televiziunea în bandă largă (de exemplu, prin tehnologia xDSL), care este concepută să fie instituită ca platformă suplimentară pentru transmisia de radiodifuziune. De aceea, și după cum se arată și în alte decizii ale Comisiei privind măsurile de subvenționare publică a televiziunii digitale (82), acordarea unui ajutor pe baza acestei justificări nu este acceptabilă. |
| --- | --- |

(155)

Având în vedere intensificarea concurenței între diferite căi de transmisie, Germania evidențiază că subvenționarea platformei terestre ar exercita o presiune concurențială pozitivă asupra altor platforme de transmisie și i-ar stimula pe operatorii de rețele de transmisie de pe alte platforme să-și îmbunătățească serviciile și să și le actualizeze, astfel încât, în cele din urmă, să fie accelerată și digitalizarea altor platforme. Acest argument contravine nu numai afirmației Germaniei că măsura nu denaturează concurența; Germania nu a prezentat până acum niciun argument convingător că transmisia de radiodifuziune din Renania de Nord-Vestfalia este afectată de probleme structurale de concurență. Chiar și fără transmisia terestră, cablul și satelitul oferă deja un amplu spectru de programe de televiziune care pot fi recepționate gratuit și ele sunt disponibile pe scară largă. O concurență suplimentară apare prin televiziunea în bandă largă (de exemplu, prin tehnologia xDSL), care este concepută să fie instituită ca platformă suplimentară pentru transmisia de radiodifuziune. De aceea, și după cum se arată și în alte decizii ale Comisiei privind măsurile de subvenționare publică a televiziunii digitale (82), acordarea unui ajutor pe baza acestei justificări nu este acceptabilă.

| (156) | În ceea ce privește diversitatea media și a ofertei de programe, locurile de program digital-terestre au fost astfel alocate încât radiodifuzorii stabiliți deja pe piață au beneficiat de un tratament preferențial și au fost acceptați doar foarte puțini noi participanți pe piață (83). De aceea, măsura nu vizează în mod clar diversificarea ofertanților. După cum s-a arătat în decizia de inițiere a procedurii (84), rețeaua DVB-T, chiar dacă capacitățile de transmisie sunt sporite prin digitalizare, are rezultate mai proaste în comparație cu numărul programelor disponibile prin cablu sau satelit. Chiar în modul analogic, celelalte două căi de transmisie oferă mai multe programe decât DVB-T și marea majoritate, dacă nu chiar toate programele oferite prin DVB-T pot fi recepționate și prin cablu și satelit. |
| --- | --- |

(156)

În ceea ce privește diversitatea media și a ofertei de programe, locurile de program digital-terestre au fost astfel alocate încât radiodifuzorii stabiliți deja pe piață au beneficiat de un tratament preferențial și au fost acceptați doar foarte puțini noi participanți pe piață (83). De aceea, măsura nu vizează în mod clar diversificarea ofertanților. După cum s-a arătat în decizia de inițiere a procedurii (84), rețeaua DVB-T, chiar dacă capacitățile de transmisie sunt sporite prin digitalizare, are rezultate mai proaste în comparație cu numărul programelor disponibile prin cablu sau satelit. Chiar în modul analogic, celelalte două căi de transmisie oferă mai multe programe decât DVB-T și marea majoritate, dacă nu chiar toate programele oferite prin DVB-T pot fi recepționate și prin cablu și satelit.

| (157) | În cazul măsurii nu este vorba nici de o subvenționare dirijată a programelor regionale și locale sau a radiodifuzorilor care emit asemenea programe. Astfel în multe regiune din Renania de Nord-Vestfalia sunt difuzate programe de televiziune locale prin cablu, în timp ce platforma digital-terestră din RNV nu are în oferta ei asemenea programe. În licitația pentru licențe de radiodifuziune nu au fost menționate expres programele regionale și locale. Niciunul dintre cei favorizați nu este un radiodifuzor regional sau local și emiterea unor asemenea programe nu joacă nici un rol la acordarea subvențiilor către radiodifuzorii privați. |
| --- | --- |

(157)

În cazul măsurii nu este vorba nici de o subvenționare dirijată a programelor regionale și locale sau a radiodifuzorilor care emit asemenea programe. Astfel în multe regiune din Renania de Nord-Vestfalia sunt difuzate programe de televiziune locale prin cablu, în timp ce platforma digital-terestră din RNV nu are în oferta ei asemenea programe. În licitația pentru licențe de radiodifuziune nu au fost menționate expres programele regionale și locale. Niciunul dintre cei favorizați nu este un radiodifuzor regional sau local și emiterea unor asemenea programe nu joacă nici un rol la acordarea subvențiilor către radiodifuzorii privați.

| (158) | În ceea ce privește menținerea unui serviciu mediatic de bază către populație, evocată de Germania, trebuie constatat că măsura nu ține seamă de acele regiuni în care, din cauza tranziției la platforma digitală, ar putea apărea probleme de furnizare de servicii mediatice. Germania a fost de acord că, din punct de vedere pur tehnic, orice clădire din Renania de Nord-Vestfalia poate primi gratuit programe de televiziune prin satelit. Momentan, acest lucru nu este valabil și pentru DVB-T: măsura în discuție este limitată la zonele urbane cu o mare densitate a populației, în care cablul în bandă largă este, de regulă, disponibil. |
| --- | --- |

(158)

În ceea ce privește menținerea unui serviciu mediatic de bază către populație, evocată de Germania, trebuie constatat că măsura nu ține seamă de acele regiuni în care, din cauza tranziției la platforma digitală, ar putea apărea probleme de furnizare de servicii mediatice. Germania a fost de acord că, din punct de vedere pur tehnic, orice clădire din Renania de Nord-Vestfalia poate primi gratuit programe de televiziune prin satelit. Momentan, acest lucru nu este valabil și pentru DVB-T: măsura în discuție este limitată la zonele urbane cu o mare densitate a populației, în care cablul în bandă largă este, de regulă, disponibil.

| (159) | Explicațiile Germaniei privind introducerea ulterioară a DVB-T în zonele rurale și izolate nu au fost susținute după aceea și nu există niciun argument că măsura ar putea cu adevărat servi la stimularea DVB-T în zonele cu o densitate mică a populației, căci măsura vizează numai cele mai dens populate regiuni din Renania de Nord-Vestfalia. În plus, măsura nu prevede stimulente speciale care ar putea să-i determine pe radiodifuzori să-și extindă oferta asupra zonelor izolate. Deja, în cadrul transmisiei analogice, radiodifuzorii privați nu și-au emis programele în afara marilor aglomerări urbane din Renania de Nord-Vestfalia. |
| --- | --- |

(159)

Explicațiile Germaniei privind introducerea ulterioară a DVB-T în zonele rurale și izolate nu au fost susținute după aceea și nu există niciun argument că măsura ar putea cu adevărat servi la stimularea DVB-T în zonele cu o densitate mică a populației, căci măsura vizează numai cele mai dens populate regiuni din Renania de Nord-Vestfalia. În plus, măsura nu prevede stimulente speciale care ar putea să-i determine pe radiodifuzori să-și extindă oferta asupra zonelor izolate. Deja, în cadrul transmisiei analogice, radiodifuzorii privați nu și-au emis programele în afara marilor aglomerări urbane din Renania de Nord-Vestfalia.

| (160) | În legătură cu stimularea inovației evocată de Germania, Comisia constată că subvenția de stat avută în vedere nu este prevăzută pentru media sau servicii de telecomunicații inovatoare, ci servește exclusiv subvenționării costurilor de emisie ale radiodifuzorilor pentru transmiterea programelor lor de televiziune. |
| --- | --- |

(160)

În legătură cu stimularea inovației evocată de Germania, Comisia constată că subvenția de stat avută în vedere nu este prevăzută pentru media sau servicii de telecomunicații inovatoare, ci servește exclusiv subvenționării costurilor de emisie ale radiodifuzorilor pentru transmiterea programelor lor de televiziune.

| (161) | Din informațiile avute la dispoziție, Comisia a aflat că rețeaua DVB-T din Renania de Nord-Vestfalia folosește standardul de compresie MPEG-2, deși standardul avansat MPEG-4 (DVB-T 2), cu o utilizare mai bună a frecvențelor, va apărea în curând pe piață. În domeniul recepționării mobile de televiziune, platforma DVB-T utilizată în Renania de Nord-Vestfalia se situează clar în urma tehnologiilor mai avansate ale televiziunii mobile cum ar fi DVB-H (transmisie digitală video pentru aparate mobile) (85), care se caracterizează printr-o recepție mai stabilă a semnalului și un consum mai redus de energie. În ceea ce privește serviciile interactive cu potențial inovator, ar fi de remarcat faptul că DVB-T nu prevede vreun canal secundar și că semnalul este transmis numai către utilizatorul final. Ca urmare a acestui fapt, interactivitatea nu constituie o caracteristică intrinsecă a DVB-T. |
| --- | --- |

(161)

Din informațiile avute la dispoziție, Comisia a aflat că rețeaua DVB-T din Renania de Nord-Vestfalia folosește standardul de compresie MPEG-2, deși standardul avansat MPEG-4 (DVB-T 2), cu o utilizare mai bună a frecvențelor, va apărea în curând pe piață. În domeniul recepționării mobile de televiziune, platforma DVB-T utilizată în Renania de Nord-Vestfalia se situează clar în urma tehnologiilor mai avansate ale televiziunii mobile cum ar fi DVB-H (transmisie digitală video pentru aparate mobile) (85), care se caracterizează printr-o recepție mai stabilă a semnalului și un consum mai redus de energie. În ceea ce privește serviciile interactive cu potențial inovator, ar fi de remarcat faptul că DVB-T nu prevede vreun canal secundar și că semnalul este transmis numai către utilizatorul final. Ca urmare a acestui fapt, interactivitatea nu constituie o caracteristică intrinsecă a DVB-T.

| (162) | Din punct de vedere al inovației, DVB-T nu constituie o tehnologie clar superioară altor platforme. Subvenționarea de către stat a DVB-T avută în vedere ar putea chiar, așa cum s-a arătat deja, să împiedice inovațiile care sunt realizate pe alte platforme și în cadrul altor tehnologii de transmisie. |
| --- | --- |

(162)

Din punct de vedere al inovației, DVB-T nu constituie o tehnologie clar superioară altor platforme. Subvenționarea de către stat a DVB-T avută în vedere ar putea chiar, așa cum s-a arătat deja, să împiedice inovațiile care sunt realizate pe alte platforme și în cadrul altor tehnologii de transmisie.

| (163) | Germania afirmă că subvenția ar fi necesară pentru menținerea platformei terestre ca tehnologie de transmisie. Prezența radiodifuzorilor privați și în special a marilor grupuri de emițători RTL și ProSiebenSat.1 ar fi din punct de vedere al telespectatorilor indispensabile pentru atractivitatea pe termen lung a platformei. Potrivit datelor Germaniei, aceste grupuri de emițători sunt dispuse să participe la DVB-T numai dacă prin introducerea transmisiei digital-terestre nu vor avea cheltuieli suplimentare față de modul analogic. Chiar dacă RTL Group nu a solicitat o subvenție, a condiționat participarea sa la această platformă de prezența ProSiebenSat.1. |
| --- | --- |

(163)

Germania afirmă că subvenția ar fi necesară pentru menținerea platformei terestre ca tehnologie de transmisie. Prezența radiodifuzorilor privați și în special a marilor grupuri de emițători RTL și ProSiebenSat.1 ar fi din punct de vedere al telespectatorilor indispensabile pentru atractivitatea pe termen lung a platformei. Potrivit datelor Germaniei, aceste grupuri de emițători sunt dispuse să participe la DVB-T numai dacă prin introducerea transmisiei digital-terestre nu vor avea cheltuieli suplimentare față de modul analogic. Chiar dacă RTL Group nu a solicitat o subvenție, a condiționat participarea sa la această platformă de prezența ProSiebenSat.1.

| (164) | În acest context, Germania a citat, pentru a ilustra argumentația sa, alte regiuni din Renania de Nord-Vestfalia (Wuppertal, Ostwestfalen-Lippe, Münsterland, Aachen și Vestfalia de Sud), în care platforma DVB-T este sau a fost introdusă fără participarea radiodifuzorilor privați și unde s-a dovedit că radiodifuzorii privați nu sunt interesați de o participare la platforma DVB-T, fără subvenție de la stat. |
| --- | --- |

(164)

În acest context, Germania a citat, pentru a ilustra argumentația sa, alte regiuni din Renania de Nord-Vestfalia (Wuppertal, Ostwestfalen-Lippe, Münsterland, Aachen și Vestfalia de Sud), în care platforma DVB-T este sau a fost introdusă fără participarea radiodifuzorilor privați și unde s-a dovedit că radiodifuzorii privați nu sunt interesați de o participare la platforma DVB-T, fără subvenție de la stat.

| (165) | În opinia Comisiei, din informațiile transmise de Germania nu rezultă că fără resurse de stat nu este posibilă menținerea platformei terestre. În plus, Germania nu a demonstrat că subvenția avută în vedere a trezit un interes mai mare al radiodifuzorilor privați de a fi prezenți pe platforma terestră de transmisie. De asemenea, nu s-a demonstrat că măsura de ajutor avută în vedere a provocat într-adevăr o schimbare a comportamentului furnizorilor favorizați. |
| --- | --- |

(165)

În opinia Comisiei, din informațiile transmise de Germania nu rezultă că fără resurse de stat nu este posibilă menținerea platformei terestre. În plus, Germania nu a demonstrat că subvenția avută în vedere a trezit un interes mai mare al radiodifuzorilor privați de a fi prezenți pe platforma terestră de transmisie. De asemenea, nu s-a demonstrat că măsura de ajutor avută în vedere a provocat într-adevăr o schimbare a comportamentului furnizorilor favorizați.

| (166) | Acordul de principiu privind introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia conține într-adevăr un calendar obligatoriu pentru tranziția la digital, însă niciun fel de date clare privind subvenția avută în vedere. După cum s-a evidențiat la considerentul 19, în acord există doar formulări vagi care se referă la subvenționarea „infrastructurii tehnice pentru extinderea DVB-T” și elaborarea unui „concept de subvenționare a grupurilor sociale defavorizate”. Anunțul referitor la alocarea licențelor de radiodifuziune nu conține nici un indiciu privind o posibilă subvenționare. Condițiile exacte privind subvenționarea financiară au fost stabilite prin Directiva de subvenționare a DVB-T din 19 noiembrie 2004, adică abia după alocarea licențelor de radiodifuziune și la câteva luni după introducerea DVB-T. |
| --- | --- |

(166)

Acordul de principiu privind introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia conține într-adevăr un calendar obligatoriu pentru tranziția la digital, însă niciun fel de date clare privind subvenția avută în vedere. După cum s-a evidențiat la considerentul 19, în acord există doar formulări vagi care se referă la subvenționarea „infrastructurii tehnice pentru extinderea DVB-T” și elaborarea unui „concept de subvenționare a grupurilor sociale defavorizate”. Anunțul referitor la alocarea licențelor de radiodifuziune nu conține nici un indiciu privind o posibilă subvenționare. Condițiile exacte privind subvenționarea financiară au fost stabilite prin Directiva de subvenționare a DVB-T din 19 noiembrie 2004, adică abia după alocarea licențelor de radiodifuziune și la câteva luni după introducerea DVB-T.

| (167) | Cu ale cuvinte, radiodifuzorii privați erau întrutotul dispuși să participe la DVB-T fără date mai detaliate privind subvenționarea financiară. Radiodifuzorii prezenți pe platforma de transmisie analogică terestră au fost de acord cu calendarul obligatoriu de tranziție, fără amănunte mai precise privind măsura de subvenționare în discuție. În plus, informațiile prezentate privind radiodifuzorii privați care nu își emiteau programele prin platforma analogică arată că LfM avusese cu mult mai multe solicitări de licențe digitale decât locurile de program avute la dispoziție. Referitor la această chestiune, Germania susține că, în baza Acordului de principiu din 20 octombrie 2003, toți radiodifuzorii au fost informați cu privire la posibila subvenționare. Însă, chiar dacă toți solicitanții știau de acest acord de principiu (la care unii nici nu erau parte), ei nu aveau totuși nici un fel de amănunte mai precise referitoare la măsura de subvenționare. |
| --- | --- |

(167)

Cu ale cuvinte, radiodifuzorii privați erau întrutotul dispuși să participe la DVB-T fără date mai detaliate privind subvenționarea financiară. Radiodifuzorii prezenți pe platforma de transmisie analogică terestră au fost de acord cu calendarul obligatoriu de tranziție, fără amănunte mai precise privind măsura de subvenționare în discuție. În plus, informațiile prezentate privind radiodifuzorii privați care nu își emiteau programele prin platforma analogică arată că LfM avusese cu mult mai multe solicitări de licențe digitale decât locurile de program avute la dispoziție. Referitor la această chestiune, Germania susține că, în baza Acordului de principiu din 20 octombrie 2003, toți radiodifuzorii au fost informați cu privire la posibila subvenționare. Însă, chiar dacă toți solicitanții știau de acest acord de principiu (la care unii nici nu erau parte), ei nu aveau totuși nici un fel de amănunte mai precise referitoare la măsura de subvenționare.

| (168) | În plus, Comisia relevă că radiodifuzori privați își difuzau deja de peste trei ani programele prin DVB-T, fără nicio subvenție din partea statului. Cu toate că Terra Nova a părăsit de curând platforma, acest loc de program a fost cedat în cele din urmă postului Tele 5, după șapte solicitări ale radiodifuzorilor privați. Pentru acest radiodifuzor nu a existat în mod clar nicio garanție că va primi o subvenție de stat, având în vedere decizia Comisiei în cazul Berlin-Brandenburg și procedura în curs. În alte regiuni federale,de exemplu în regiunea Rhein-Main și în Germania de Nord, radiodifuzorii privați își transmit programele prin DVB-T (86), fără a beneficia de ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(168)

În plus, Comisia relevă că radiodifuzori privați își difuzau deja de peste trei ani programele prin DVB-T, fără nicio subvenție din partea statului. Cu toate că Terra Nova a părăsit de curând platforma, acest loc de program a fost cedat în cele din urmă postului Tele 5, după șapte solicitări ale radiodifuzorilor privați. Pentru acest radiodifuzor nu a existat în mod clar nicio garanție că va primi o subvenție de stat, având în vedere decizia Comisiei în cazul Berlin-Brandenburg și procedura în curs. În alte regiuni federale,de exemplu în regiunea Rhein-Main și în Germania de Nord, radiodifuzorii privați își transmit programele prin DVB-T (86), fără a beneficia de ajutoare de stat.

| (169) | În ceea ce privește radiodifuzorii care își transmiteau deja programele prin platforma analogică, Germania susține că măsura a fost necesară pentru a acoperi „costurile suplimentare” ale acestora la tranziția la digital. |
| --- | --- |

(169)

În ceea ce privește radiodifuzorii care își transmiteau deja programele prin platforma analogică, Germania susține că măsura a fost necesară pentru a acoperi „costurile suplimentare” ale acestora la tranziția la digital.

| (170) | După cum s-a constatat, însă, la considerentele 74 și 123, pretinsele „costuri suplimentare” ale ProSiebenSat.1 și RTL Group sunt explicate exclusiv prin numărul mai mare de programe, deoarece costurile per loc de program sunt mai mici la transmisia digitală decât la transmisia analogică. Germania nu a argumentat motivul pentru care acești radiodifuzori trebuie să fie reprezentați pe platforma digitală cu mai multe programe și de ce veniturile comerciale nu au fost luate în calcul la calcularea ajutoarelor avute în vedere. |
| --- | --- |

(170)

După cum s-a constatat, însă, la considerentele 74 și 123, pretinsele „costuri suplimentare” ale ProSiebenSat.1 și RTL Group sunt explicate exclusiv prin numărul mai mare de programe, deoarece costurile per loc de program sunt mai mici la transmisia digitală decât la transmisia analogică. Germania nu a argumentat motivul pentru care acești radiodifuzori trebuie să fie reprezentați pe platforma digitală cu mai multe programe și de ce veniturile comerciale nu au fost luate în calcul la calcularea ajutoarelor avute în vedere.

| (171) | Comisia respinge argumentul Germaniei privind introducerea DVB-T în alte regiuni ale Renaniei de Nord-Vestfalia fără participarea radiodifuzorilor privați prin faptul că aceste regiuni nu sunt comparabile cu zonele urbane în ceea ce privește densitatea populației și atractivitatea pentru radiodifuzorii privați. Din exemplele prezentate se poate trage și concluzia că introducerea platformei digitale terestre este posibilă și fără participarea radiodifuzorilor privați, prin participarea exclusivă a radiodifuzorilor publici. |
| --- | --- |

(171)

Comisia respinge argumentul Germaniei privind introducerea DVB-T în alte regiuni ale Renaniei de Nord-Vestfalia fără participarea radiodifuzorilor privați prin faptul că aceste regiuni nu sunt comparabile cu zonele urbane în ceea ce privește densitatea populației și atractivitatea pentru radiodifuzorii privați. Din exemplele prezentate se poate trage și concluzia că introducerea platformei digitale terestre este posibilă și fără participarea radiodifuzorilor privați, prin participarea exclusivă a radiodifuzorilor publici.

| (172) | Germania susține că prin această măsură ar urma să fie eliminate disfuncționalități ale pieței în anumite domenii, care împiedică tranziția la televiziunea digitală terestră. Făcând referire la Comunicarea privind tranziția la digital, Germania evidențiază probleme de coordonare între participanții pe piață, anumite riscuri, efecte externe pozitive și creșteri de costuri pe termen scurt în legătură cu această tranziție. În ceea ce privește cota în scădere a platformei terestre în radiodifuziune și costurile mari de transmisie ar exista pericolul ca radiodifuzorii privați să renunțe total la transmisiile analogice și să nu-și mai transmită deloc programele prin platforma terestră, situație în care s-ar pierde avantajele platformei terestre descrise la considerentele 147-149 privind diversitatea media, serviciul mediatic de bază, transmiterea de programe regionale și locale, potențialul inovator și concurența pe planul infrastructurii. |
| --- | --- |

(172)

Germania susține că prin această măsură ar urma să fie eliminate disfuncționalități ale pieței în anumite domenii, care împiedică tranziția la televiziunea digitală terestră. Făcând referire la Comunicarea privind tranziția la digital, Germania evidențiază probleme de coordonare între participanții pe piață, anumite riscuri, efecte externe pozitive și creșteri de costuri pe termen scurt în legătură cu această tranziție. În ceea ce privește cota în scădere a platformei terestre în radiodifuziune și costurile mari de transmisie ar exista pericolul ca radiodifuzorii privați să renunțe total la transmisiile analogice și să nu-și mai transmită deloc programele prin platforma terestră, situație în care s-ar pierde avantajele platformei terestre descrise la considerentele 147-149 privind diversitatea media, serviciul mediatic de bază, transmiterea de programe regionale și locale, potențialul inovator și concurența pe planul infrastructurii.

| (173) | De aceea, trebuie să se investigheze în profunzime dacă este vorba aici de o disfuncționalitate reală a pieței, din cauza căreia piața nu este capabilă să realizeze cel mai bun obiectiv în vederea interesului general. În al doilea rând, trebuie să se investigheze dacă ajutorul de stat este necesar și adecvat pentru a elimina o asemenea disfuncționalitate a pieței și dacă măsura este proporțională cu obiectivul ce trebuie atins. Numai dacă măsura este atât necesară, cât și adecvată, ea poate să fie considerată drept compatibilă cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(173)

De aceea, trebuie să se investigheze în profunzime dacă este vorba aici de o disfuncționalitate reală a pieței, din cauza căreia piața nu este capabilă să realizeze cel mai bun obiectiv în vederea interesului general. În al doilea rând, trebuie să se investigheze dacă ajutorul de stat este necesar și adecvat pentru a elimina o asemenea disfuncționalitate a pieței și dacă măsura este proporțională cu obiectivul ce trebuie atins. Numai dacă măsura este atât necesară, cât și adecvată, ea poate să fie considerată drept compatibilă cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

| (174) | Comisia poate accepta problema de coordonare despre care vorbește Germania numai în măsura în care aceasta ar putea reprezenta o disfuncționalitate a pieței care împiedică tranziția de la transmisia analogică la cea digitală. Problema apare deoarece radiodifuzorii trebuie să cadă de acord cu privire la termene comune pentru renunțarea la transmisia analogice și adoptarea celei digitale, pentru a preîntâmpina lipsa de frecvențe și pentru a menține la un nivel cât mai redus costurile transmisiei paralele. Este posibil ca utilizatorii să treacă la transmisia digitală numai atunci când oferta de programe digitale a atins un volum corespunzător. Corespunzător, radiodifuzorii vor întârzia eventual propria tranziție până când alți furnizori trec la platforma digitală. Fără o coordonare, asemenea considerente ar putea întârzia tranziția. |
| --- | --- |

(174)

Comisia poate accepta problema de coordonare despre care vorbește Germania numai în măsura în care aceasta ar putea reprezenta o disfuncționalitate a pieței care împiedică tranziția de la transmisia analogică la cea digitală. Problema apare deoarece radiodifuzorii trebuie să cadă de acord cu privire la termene comune pentru renunțarea la transmisia analogice și adoptarea celei digitale, pentru a preîntâmpina lipsa de frecvențe și pentru a menține la un nivel cât mai redus costurile transmisiei paralele. Este posibil ca utilizatorii să treacă la transmisia digitală numai atunci când oferta de programe digitale a atins un volum corespunzător. Corespunzător, radiodifuzorii vor întârzia eventual propria tranziție până când alți furnizori trec la platforma digitală. Fără o coordonare, asemenea considerente ar putea întârzia tranziția.

| (175) | Comisia este de acord și cu faptul că o desființare mai rapidă a analogicului în scopul de a utiliza mai bine spectrul de frecvențe astfel eliberat poate să constituie întrutotul un motiv acceptabil pentru intervenția statului. |
| --- | --- |

(175)

Comisia este de acord și cu faptul că o desființare mai rapidă a analogicului în scopul de a utiliza mai bine spectrul de frecvențe astfel eliberat poate să constituie întrutotul un motiv acceptabil pentru intervenția statului.

| (176) | Ținând seamă de problema de coordonare prezentată și în conformitate cu abordarea din hotărârea în cauza Berlin-Brandenburg (87), Comisia conchide că ajutoarele aflate în discuție nu sunt nici un instrument necesar și nici unul adecvat pentru eliminarea acestei probleme. Nevoia de coordonare din cadrul tranziției digitale poate fi satisfăcută și în acest caz a fost luată în calcul cu mijloace care erau mai adecvate acestui scop și totodată nu denaturau la fel de mult concurența. |
| --- | --- |

(176)

Ținând seamă de problema de coordonare prezentată și în conformitate cu abordarea din hotărârea în cauza Berlin-Brandenburg (87), Comisia conchide că ajutoarele aflate în discuție nu sunt nici un instrument necesar și nici unul adecvat pentru eliminarea acestei probleme. Nevoia de coordonare din cadrul tranziției digitale poate fi satisfăcută și în acest caz a fost luată în calcul cu mijloace care erau mai adecvate acestui scop și totodată nu denaturau la fel de mult concurența.

| (177) | În cazul de față, LfM și radiodifuzorii de pe platforma analogică au convenit în Acordul de principiu din 20 octombrie 2003 asupra unui calendar comun. În plus, LfM a reușit să stabilească un termen valabil pentru toți furnizorii pentru renunțarea la licențele de radiodifuziune analogică. În plus, LfM a convenit tranziția digitală cu landurile nord-germane. În acest fel, platforma digital-terestră a putut fi lansată concomitent în mai multe landuri, conform unui calendar comun și fără o fază de Simulcast pentru radiodifuzorii privați. De aceea se pare că subvenționarea financiară a costurilor de transmisie ale radiodifuzorilor în cursul tranziției la digital nu este necesară. |
| --- | --- |

(177)

În cazul de față, LfM și radiodifuzorii de pe platforma analogică au convenit în Acordul de principiu din 20 octombrie 2003 asupra unui calendar comun. În plus, LfM a reușit să stabilească un termen valabil pentru toți furnizorii pentru renunțarea la licențele de radiodifuziune analogică. În plus, LfM a convenit tranziția digitală cu landurile nord-germane. În acest fel, platforma digital-terestră a putut fi lansată concomitent în mai multe landuri, conform unui calendar comun și fără o fază de Simulcast pentru radiodifuzorii privați. De aceea se pare că subvenționarea financiară a costurilor de transmisie ale radiodifuzorilor în cursul tranziției la digital nu este necesară.

| (178) | Potrivit Germaniei, plățile avute în vedere nu ar servi numai pentru scutirea radiodifuzorilor privați de la o parte din „costurile suplimentare” pentru transmisia digital-terestră, ci și la compensarea unor anumite riscuri economice ale radiodifuzorilor privați (de exemplu, datorită veniturilor comerciale mai mici). În Comunicarea privind tranziția la digital din 2003 se spune în această privință: „Probabilitatea unei disfuncționalități ale pieței este legată de complexitatea domeniului în care are loc tranziția, precum și de interacțiunile dintre principalii actori” (88). În cazul de față complexitatea a putut fi menținută la un nivel foarte redus prin măsurile pregătitoare ale LfM, astfel încât fiecare radiodifuzor a fost informat cu privire la costurile de transmisie preliminate și a putut chiar să-și estimeze în prealabil veniturile și cheltuielile. |
| --- | --- |

(178)

Potrivit Germaniei, plățile avute în vedere nu ar servi numai pentru scutirea radiodifuzorilor privați de la o parte din „costurile suplimentare” pentru transmisia digital-terestră, ci și la compensarea unor anumite riscuri economice ale radiodifuzorilor privați (de exemplu, datorită veniturilor comerciale mai mici). În Comunicarea privind tranziția la digital din 2003 se spune în această privință: „Probabilitatea unei disfuncționalități ale pieței este legată de complexitatea domeniului în care are loc tranziția, precum și de interacțiunile dintre principalii actori” (88). În cazul de față complexitatea a putut fi menținută la un nivel foarte redus prin măsurile pregătitoare ale LfM, astfel încât fiecare radiodifuzor a fost informat cu privire la costurile de transmisie preliminate și a putut chiar să-și estimeze în prealabil veniturile și cheltuielile.

| (179) | Germania nu dat niciodată amănunte în pledoaria sa, nu a susținut-o cu cifre și nici nu a schițat mai precis dimensiunile pretinselor riscuri. Comisia se îndoiește că în cursul tranziției desfășurate până acum cu succes chiar și fără subvenții de stat există pentru radiodifuzori riscuri (89) economice, în afara celor generale legate de activitatea lor, care nu au nicio legătură cu platforma prin care își emit programele. Faptul că în Renania de Nord-Vestfalia au existat mai multe solicitări de licență pentru transmisia digitală de radiodifuziune decât numărul de licențe disponibile, indică faptul că radiodifuzorii privați sunt dispuși, și fără o promisiune fermă de subvenție din partea statului, să participe la DVB-T, să plătească costurile de transmisie necesare și să-și asume riscul economic respectiv. |
| --- | --- |

(179)

Germania nu dat niciodată amănunte în pledoaria sa, nu a susținut-o cu cifre și nici nu a schițat mai precis dimensiunile pretinselor riscuri. Comisia se îndoiește că în cursul tranziției desfășurate până acum cu succes chiar și fără subvenții de stat există pentru radiodifuzori riscuri (89) economice, în afara celor generale legate de activitatea lor, care nu au nicio legătură cu platforma prin care își emit programele. Faptul că în Renania de Nord-Vestfalia au existat mai multe solicitări de licență pentru transmisia digitală de radiodifuziune decât numărul de licențe disponibile, indică faptul că radiodifuzorii privați sunt dispuși, și fără o promisiune fermă de subvenție din partea statului, să participe la DVB-T, să plătească costurile de transmisie necesare și să-și asume riscul economic respectiv.

| (180) | În ceea ce privește efectele pozitive externe obținute prin eliberarea spectrului de frecvențe, aceste avantaje provin în primul rând din desființarea platformei terestre analogice. Această situație nu a fost contestată în cazul regiunii Renania de Nord-Vestfalia. Ca urmare a faptului că prin această măsură urmează să fie subvenționate costuri de transmisie ale radiodifuzorilor privați care sunt oricum mai mici per loc de program pe platforma digitală decât în modul analogic, se poate considera că măsura nu este necesară nici pentru a acoperi costuri care apar pentru scurt timp în cursul tranziției la digital. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește efectele pozitive externe obținute prin eliberarea spectrului de frecvențe, aceste avantaje provin în primul rând din desființarea platformei terestre analogice. Această situație nu a fost contestată în cazul regiunii Renania de Nord-Vestfalia. Ca urmare a faptului că prin această măsură urmează să fie subvenționate costuri de transmisie ale radiodifuzorilor privați care sunt oricum mai mici per loc de program pe platforma digitală decât în modul analogic, se poate considera că măsura nu este necesară nici pentru a acoperi costuri care apar pentru scurt timp în cursul tranziției la digital.

| (181) | Germania a evidențiat în plus că subvenția ar fi necesară pentru a plăti radiodifuzorilor privați o compensație pentru renunțarea anticipată la licențele lor analogice. Totodată în pledoaria Germaniei se spune că radiodifuzorii privați reprezentați anterior pe platforma analogică au fost avuți în vedere cu prioritate în procedura de alocare a licențelor digitale, drept despăgubire pentru renunțarea anticipată la licențele analogice, astfel că RTL și ProSiebenSat.1 au putut cere multiplexuri întregi, datorită pachetelor lor de programe. |
| --- | --- |

(181)

Germania a evidențiat în plus că subvenția ar fi necesară pentru a plăti radiodifuzorilor privați o compensație pentru renunțarea anticipată la licențele lor analogice. Totodată în pledoaria Germaniei se spune că radiodifuzorii privați reprezentați anterior pe platforma analogică au fost avuți în vedere cu prioritate în procedura de alocare a licențelor digitale, drept despăgubire pentru renunțarea anticipată la licențele analogice, astfel că RTL și ProSiebenSat.1 au putut cere multiplexuri întregi, datorită pachetelor lor de programe.

| (182) | În legătură cu aceasta, Comisia arată că un asemenea argument este relevant numai dacă este vorba de acordarea de subvenții radiodifuzorilor de pe platforma analogică, însă nu poate fi folosit și ca justificare pentru necesitatea subvenționării noilor radiodifuzori de pe platforma DVB-T. Însă acest argument nu este cu adevărat solid nici cu privire la radiodifuzorii reprezentanți până atunci pe platforma analogică. Din grupul radiodifuzorilor care au renunțat la licențele analogice, numai ProSiebenSat.1 obține o subvenție în cadrul reglementării actuale. Din calculul prezentat de Germania pentru această subvenție nu se ține cont de valoarea potențială a perioadei de valabilitate rămase a licenței. În aceste împrejurări, subvenționarea costurilor de transmisie nu poate fi considerată ca fiind legată de renunțarea licențelor analogice și nici ca fiind necesară și adecvată în ceea ce privește acest obiectiv. |
| --- | --- |

(182)

În legătură cu aceasta, Comisia arată că un asemenea argument este relevant numai dacă este vorba de acordarea de subvenții radiodifuzorilor de pe platforma analogică, însă nu poate fi folosit și ca justificare pentru necesitatea subvenționării noilor radiodifuzori de pe platforma DVB-T. Însă acest argument nu este cu adevărat solid nici cu privire la radiodifuzorii reprezentanți până atunci pe platforma analogică. Din grupul radiodifuzorilor care au renunțat la licențele analogice, numai ProSiebenSat.1 obține o subvenție în cadrul reglementării actuale. Din calculul prezentat de Germania pentru această subvenție nu se ține cont de valoarea potențială a perioadei de valabilitate rămase a licenței. În aceste împrejurări, subvenționarea costurilor de transmisie nu poate fi considerată ca fiind legată de renunțarea licențelor analogice și nici ca fiind necesară și adecvată în ceea ce privește acest obiectiv.

| (183) | Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât radiodifuzorii au obținut deja o compensație în cadrul alocării licențelor pentru transmisiile de radiodifuziune digital-terestre. Tratamentul preferențial nu s-a limitat la asigurarea unei continuități a disponibilității programelor lor analogice în modul digital, ci a înlesnit RTL și ProSiebenSat.1 o mărire a ofertei lor de programe în modul digital (două locuri de program suplimentare pentru RTL Group și trei locuri de program suplimentare pentru ProSiebenSat.1). Concomitent și alți radiodifuzori solicitaseră o licență care nu le-a putut fi însă acordată din cauza numărului limitat de canale de transmisie. |
| --- | --- |

(183)

Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât radiodifuzorii au obținut deja o compensație în cadrul alocării licențelor pentru transmisiile de radiodifuziune digital-terestre. Tratamentul preferențial nu s-a limitat la asigurarea unei continuități a disponibilității programelor lor analogice în modul digital, ci a înlesnit RTL și ProSiebenSat.1 o mărire a ofertei lor de programe în modul digital (două locuri de program suplimentare pentru RTL Group și trei locuri de program suplimentare pentru ProSiebenSat.1). Concomitent și alți radiodifuzori solicitaseră o licență care nu le-a putut fi însă acordată din cauza numărului limitat de canale de transmisie.

| (184) | Germania susține că măsura este proporțională în raport cu obiectivele propuse. Din punctul de vedere al Germaniei, în ceea ce privește subvenționarea este vorba de un minim necesar pentru a-i atrage pe radiodifuzorii privați de partea platformei DVB-T și a asigura astfel existența în continuare a platformei terestre. Proporționalitatea măsurii ar fi asigurată prin faptul că vor fi finanțate numai „costurile suplimentare” ce apar prin transmisia digitală pentru acei radiodifuzori care își emiteau anterior programele prin platforma analogică și prin faptul că, în cazul noilor participanți la DVB-T, are loc o finanțare degresivă. În legătură cu mărimea subvenției pentru radiodifuzorii care până acum erau reprezentați pe platforma analogică, Germania nu a prezentat nicio informație prin care să se poată justifica cota din remunerațiile de transmisie acoperită prin subvenția de stat. |
| --- | --- |

(184)

Germania susține că măsura este proporțională în raport cu obiectivele propuse. Din punctul de vedere al Germaniei, în ceea ce privește subvenționarea este vorba de un minim necesar pentru a-i atrage pe radiodifuzorii privați de partea platformei DVB-T și a asigura astfel existența în continuare a platformei terestre. Proporționalitatea măsurii ar fi asigurată prin faptul că vor fi finanțate numai „costurile suplimentare” ce apar prin transmisia digitală pentru acei radiodifuzori care își emiteau anterior programele prin platforma analogică și prin faptul că, în cazul noilor participanți la DVB-T, are loc o finanțare degresivă. În legătură cu mărimea subvenției pentru radiodifuzorii care până acum erau reprezentați pe platforma analogică, Germania nu a prezentat nicio informație prin care să se poată justifica cota din remunerațiile de transmisie acoperită prin subvenția de stat.

| (185) | După cum s-a mai spus, Comisia și-a exprimat îndoiala în diferite privințe referitor la temeinicia explicațiilor și a estimărilor legate de „costurile suplimentare” evidențiate de Germania. Comisia constată că măsura în discuție subvenționează costuri de transmisie ale radiodifuzorilor, care sunt mai mici per loc de program pe platforma digitală terestră decât în modul analogic. Pretinsele „costuri suplimentare” sunt provocate în cazul RTL și ProSiebenSat.1 exclusiv de mărirea ofertei de programe în Renania de Nord-Vestfalia, comparativ cu cele difuzate anterior prin platforma analogică. Pentru radiodifuzorii care nu fuseseră până acum reprezentați pe platforma terestră nu apar asemenea „costuri suplimentare”. |
| --- | --- |

(185)

După cum s-a mai spus, Comisia și-a exprimat îndoiala în diferite privințe referitor la temeinicia explicațiilor și a estimărilor legate de „costurile suplimentare” evidențiate de Germania. Comisia constată că măsura în discuție subvenționează costuri de transmisie ale radiodifuzorilor, care sunt mai mici per loc de program pe platforma digitală terestră decât în modul analogic. Pretinsele „costuri suplimentare” sunt provocate în cazul RTL și ProSiebenSat.1 exclusiv de mărirea ofertei de programe în Renania de Nord-Vestfalia, comparativ cu cele difuzate anterior prin platforma analogică. Pentru radiodifuzorii care nu fuseseră până acum reprezentați pe platforma terestră nu apar asemenea „costuri suplimentare”.

| (186) | În ceea ce îi privește pe radiodifuzorii care își emiteau programele anterior prin platforma analogică, măsura nu poate fi interpretată drept o compensație pentru „costurile suplimentare” ale transmisiei digitale. Ca urmare a faptului că tranziția la digital a radiodifuzorilor a avut loc fără o fază de Simulcast, nu au existat nici costuri pentru Simulcast. Partea germană nu a evidențiat costuri suplimentare din cauza investițiilor în echipamente tehnice necesare pentru tranziție și alte costuri asemănătoare. În aceste condiții, Comisia ajunge la concluzia că subvenția, chiar dacă ar fi fost necesară și adecvată (quod non), nu a fost limitată la un minim necesar. |
| --- | --- |

(186)

În ceea ce îi privește pe radiodifuzorii care își emiteau programele anterior prin platforma analogică, măsura nu poate fi interpretată drept o compensație pentru „costurile suplimentare” ale transmisiei digitale. Ca urmare a faptului că tranziția la digital a radiodifuzorilor a avut loc fără o fază de Simulcast, nu au existat nici costuri pentru Simulcast. Partea germană nu a evidențiat costuri suplimentare din cauza investițiilor în echipamente tehnice necesare pentru tranziție și alte costuri asemănătoare. În aceste condiții, Comisia ajunge la concluzia că subvenția, chiar dacă ar fi fost necesară și adecvată (quod non), nu a fost limitată la un minim necesar.

2.3.3.   Concluzie în vederea articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE

| (187) | Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele de interes public general relevate de Germania și disfuncționalitățile pieței determinate de tranziția la digital nu constituie o motivație suficientă pentru ajutoarele acordate. Comisia nu este convinsă că în cazul acestor ajutoare este vorba de un mijloc necesar, adecvat și proporțional pentru eliminarea disfuncționalităților pieței în anumite domenii și pentru realizarea intereselor publice generale evocate de Germania. Dacă, cum se întâmplă în contextul acestui caz, piața poate pune la dispoziție diferite tehnologii (90) și se pot dezvolta în condiții de piață diferite soluții concurente, atunci subvenționarea de către stat a costurilor de operare a emițătoarelor radiodifuzorilor privați pe platforma DVB-T reprezintă o abatere nejustificată de la principiul neutralității tehnologice și duce la o denaturare inutilă a concurenței. |
| --- | --- |

(187)

Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că obiectivele de interes public general relevate de Germania și disfuncționalitățile pieței determinate de tranziția la digital nu constituie o motivație suficientă pentru ajutoarele acordate. Comisia nu este convinsă că în cazul acestor ajutoare este vorba de un mijloc necesar, adecvat și proporțional pentru eliminarea disfuncționalităților pieței în anumite domenii și pentru realizarea intereselor publice generale evocate de Germania. Dacă, cum se întâmplă în contextul acestui caz, piața poate pune la dispoziție diferite tehnologii (90) și se pot dezvolta în condiții de piață diferite soluții concurente, atunci subvenționarea de către stat a costurilor de operare a emițătoarelor radiodifuzorilor privați pe platforma DVB-T reprezintă o abatere nejustificată de la principiul neutralității tehnologice și duce la o denaturare inutilă a concurenței.

| (188) | De aceea, măsura nu poate fi considerată drept compatibilă cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(188)

De aceea, măsura nu poate fi considerată drept compatibilă cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

2.4.   ARTICOLUL 87 ALINEATUL (3) LITERA (b) DIN TRATATUL CE

| (189) | În conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun” pot fi considerate compatibile cu piața comună. |
| --- | --- |

(189)

În conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun” pot fi considerate compatibile cu piața comună.

| (190) | Potrivit concepției Germaniei, măsura avută în vedere corespunde cerințelor articolului 87 alineatul (3) litera (b). Trecerea la transmisia digitală ar constitui un proiect important de interes european comun în sensul Comunicării privind tranziția la digital, care ar avea și consecințe economice, sociale și politice. În cazul acestei măsuri ar fi vorba de costurile importante care trebuie plătite pe termen scurt și de lipsa unor mecanisme de coordonare privind tranziția la digital, la care se face referire și în Comunicarea privind tranziția la digital. |
| --- | --- |

(190)

Potrivit concepției Germaniei, măsura avută în vedere corespunde cerințelor articolului 87 alineatul (3) litera (b). Trecerea la transmisia digitală ar constitui un proiect important de interes european comun în sensul Comunicării privind tranziția la digital, care ar avea și consecințe economice, sociale și politice. În cazul acestei măsuri ar fi vorba de costurile importante care trebuie plătite pe termen scurt și de lipsa unor mecanisme de coordonare privind tranziția la digital, la care se face referire și în Comunicarea privind tranziția la digital.

| (191) | Comisia este de părere că nu este suficient să se urmărească un obiectiv general de interes european comun pentru a putea aplica articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. Proiectul realizat prin această măsură nu trebuie să fie doar de interes european comun, ci să aibă și o dimensiune europeană și să constituie o parte a unui program european transfrontalier, care fie este finanțat în comun de mai multe guverne ale statelor membre, fie a apărut prin acțiunea concertată a diferitelor noi state membre. Curtea de Justiție a formulat acest lucru astfel, într-o hotărâre: „Doar faptul că investițiile avute în vedere au presupus aplicarea de noi tehnologii nu face din proiect ceva de interes european comun” (91). |
| --- | --- |

(191)

Comisia este de părere că nu este suficient să se urmărească un obiectiv general de interes european comun pentru a putea aplica articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. Proiectul realizat prin această măsură nu trebuie să fie doar de interes european comun, ci să aibă și o dimensiune europeană și să constituie o parte a unui program european transfrontalier, care fie este finanțat în comun de mai multe guverne ale statelor membre, fie a apărut prin acțiunea concertată a diferitelor noi state membre. Curtea de Justiție a formulat acest lucru astfel, într-o hotărâre: „Doar faptul că investițiile avute în vedere au presupus aplicarea de noi tehnologii nu face din proiect ceva de interes european comun” (91).

| (192) | Din aceste motive, Comisia trage concluzia că subvenționarea intenționată a televiziunii digital-terestre în două zone urbane din Renania de Nord-Vestfalia nu poate fi considerată drept un „proiect important de interes european comun”. |
| --- | --- |

(192)

Din aceste motive, Comisia trage concluzia că subvenționarea intenționată a televiziunii digital-terestre în două zone urbane din Renania de Nord-Vestfalia nu poate fi considerată drept un „proiect important de interes european comun”.

2.5.   ARTICOLUL 87 ALINEATUL (3) LITERA (d) DIN TRATATUL CE

| (193) | Articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE se referă la „ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun”. În articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE se prevede, în acest sens: „În acțiunile întreprinse în temeiul celorlalte dispoziții ale prezentului tratat, Comunitatea ține seama de aspectele culturale, în special pentru a respecta și a promova diversitatea culturilor sale.” |
| --- | --- |

(193)

Articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE se referă la „ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun”. În articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE se prevede, în acest sens: „În acțiunile întreprinse în temeiul celorlalte dispoziții ale prezentului tratat, Comunitatea ține seama de aspectele culturale, în special pentru a respecta și a promova diversitatea culturilor sale.”

| (194) | Germania susține că măsura cade sub incidența articolului 87, alineatul (3), litera (d) din Tratatul privind CE, deoarece ea ar contribui la asigurarea unui peisaj echilibrat al radiodifuziunii și prin aceasta ar promova cultura în sensul articolului 151 al Tratatului privind CE. |
| --- | --- |

(194)

Germania susține că măsura cade sub incidența articolului 87, alineatul (3), litera (d) din Tratatul privind CE, deoarece ea ar contribui la asigurarea unui peisaj echilibrat al radiodifuziunii și prin aceasta ar promova cultura în sensul articolului 151 al Tratatului privind CE.

| (195) | În conformitate cu articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE, Comunitatea trebuie să țină seama în acțiunile sale de aspectele culturale. În opinia Comisiei, „dispoziția privind excepția culturală” din articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE trebuie interpretată, ca orice excepție, în sens restrictiv. Prin urmare, această reglementare a excepției se poate aplica, după părerea Comisiei, numai în cazurile în care obiectul cultural este identificat sau este identificabil în mod clar (92). În plus, conceptul de cultură se aplică la conținutul și tipul produsului în discuție și nu la mediul de propagare sau la difuzarea per se
   (93). |
| --- | --- |

(195)

În conformitate cu articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE, Comunitatea trebuie să țină seama în acțiunile sale de aspectele culturale. În opinia Comisiei, „dispoziția privind excepția culturală” din articolul 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE trebuie interpretată, ca orice excepție, în sens restrictiv. Prin urmare, această reglementare a excepției se poate aplica, după părerea Comisiei, numai în cazurile în care obiectul cultural este identificat sau este identificabil în mod clar (92). În plus, conceptul de cultură se aplică la conținutul și tipul produsului în discuție și nu la mediul de propagare sau la difuzarea per se
   (93).

| (196) | În cazul de față, subvenția se referă la transmisia de semnale de radiodifuziune și nu are nicio legătură cu un anumit conținut cultural, care altfel nu ar mai fi difuzat. De aceea, în opinia Comisiei, nu sunt îndeplinite condițiile pentru aplicarea articolului 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(196)

În cazul de față, subvenția se referă la transmisia de semnale de radiodifuziune și nu are nicio legătură cu un anumit conținut cultural, care altfel nu ar mai fi difuzat. De aceea, în opinia Comisiei, nu sunt îndeplinite condițiile pentru aplicarea articolului 87 alineatul (3) litera (d) din Tratatul CE.

2.6.   ARTICOLUL 86 ALINEATUL (2) DIN TRATATUL CE

| (197) | În articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE se precizează: „Întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor prezentului tratat și, în special, normelor privind concurența, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Comunității.” |
| --- | --- |

(197)

În articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE se precizează: „Întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor prezentului tratat și, în special, normelor privind concurența, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Comunității.”

| (198) | După cum s-a explicat la considerentele 91 și 92, Germania susține că prin această măsură este vorba de o compensație pentru prestarea de servicii de interes economic general – în acest caz, de transmisia programelor de radiodifuziune prin platforma DVB-T. Prin alocarea licențelor pentru transmisia digitală de radiodifuziune, radiodifuzorii ar au sarcina de a gestiona servicii de interes economic general care îi obligă la difuzarea publică a programelor lor. O finanțare deficitară ar împiedica misiunii speciale de interes general care le-a fost încredințată. Fără măsura avută în vedere, furnizorii privați nu ar fi dispuși să contribuie la introducerea DVB-T, ceea ce ar pune în pericol existența în continuare a platformei terestre. În plus, prin subvenție, dezvoltarea schimburilor comerciale nu ar fi afectată într-o măsură care contravine intereselor Comunității. |
| --- | --- |

(198)

După cum s-a explicat la considerentele 91 și 92, Germania susține că prin această măsură este vorba de o compensație pentru prestarea de servicii de interes economic general – în acest caz, de transmisia programelor de radiodifuziune prin platforma DVB-T. Prin alocarea licențelor pentru transmisia digitală de radiodifuziune, radiodifuzorii ar au sarcina de a gestiona servicii de interes economic general care îi obligă la difuzarea publică a programelor lor. O finanțare deficitară ar împiedica misiunii speciale de interes general care le-a fost încredințată. Fără măsura avută în vedere, furnizorii privați nu ar fi dispuși să contribuie la introducerea DVB-T, ceea ce ar pune în pericol existența în continuare a platformei terestre. În plus, prin subvenție, dezvoltarea schimburilor comerciale nu ar fi afectată într-o măsură care contravine intereselor Comunității.

| (199) | Potrivit jurisprudenței relevante pentru interpretarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE, beneficiarul ajutorului trebuie să primească în mod expres, din partea unui stat membru, o misiune specială de interes economic general pentru ca să se poată aplica articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. O asemenea acțiune de mandatare trebuie să conțină date precise privind tipul, volumul și durata contractului de servicii publice și să menționeze părțile participante. |
| --- | --- |

(199)

Potrivit jurisprudenței relevante pentru interpretarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE, beneficiarul ajutorului trebuie să primească în mod expres, din partea unui stat membru, o misiune specială de interes economic general pentru ca să se poată aplica articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. O asemenea acțiune de mandatare trebuie să conțină date precise privind tipul, volumul și durata contractului de servicii publice și să menționeze părțile participante.

| (200) | După cum s-a arătat la considerentul 93, Comisia nu contestă faptul că digitalizarea radiodifuziunii este de interes public general. Pe baza rezultatelor explicate la considerentele 92-96, Comisia ajunge însă la concluzia că măsura, prin care urmează să fie sprijinită activitatea comercială a unei întreprinderi comerciale, nu poate fi interpretată drept compensație pentru îndeplinirea unui contract de servicii publice, în sensul articolului 86 alineatul (2) din Tratatul UE. |
| --- | --- |

(200)

După cum s-a arătat la considerentul 93, Comisia nu contestă faptul că digitalizarea radiodifuziunii este de interes public general. Pe baza rezultatelor explicate la considerentele 92-96, Comisia ajunge însă la concluzia că măsura, prin care urmează să fie sprijinită activitatea comercială a unei întreprinderi comerciale, nu poate fi interpretată drept compensație pentru îndeplinirea unui contract de servicii publice, în sensul articolului 86 alineatul (2) din Tratatul UE.

| (201) | Chiar dacă radiodifuzorilor privați li s-ar încredința un contract de servicii publice (quod non), plata compensatorie în conformitate cu articolul 86, alineatul (2) din Tratatul CE nu ar trebui să depășească costurile nete pentru îndeplinirea contractului de servicii publice, luând în calcul și veniturile respective și, în plus, un beneficiu convenabil. |
| --- | --- |

(201)

Chiar dacă radiodifuzorilor privați li s-ar încredința un contract de servicii publice (quod non), plata compensatorie în conformitate cu articolul 86, alineatul (2) din Tratatul CE nu ar trebui să depășească costurile nete pentru îndeplinirea contractului de servicii publice, luând în calcul și veniturile respective și, în plus, un beneficiu convenabil.

| (202) | După cum s-a arătat la considerentele 97-99, la baza subvenției de stat avute în vedere nu se află niciun criteriu obiectiv conform articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. Desigur, măsura ține cont de costurile de transmisie ale radiodifuzorilor privați pentru transmisia prin platforma digital-terestră, dar nu și de veniturile acestora (de exemplu, din publicitate). |
| --- | --- |

(202)

După cum s-a arătat la considerentele 97-99, la baza subvenției de stat avute în vedere nu se află niciun criteriu obiectiv conform articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE. Desigur, măsura ține cont de costurile de transmisie ale radiodifuzorilor privați pentru transmisia prin platforma digital-terestră, dar nu și de veniturile acestora (de exemplu, din publicitate).

| (203) | Pentru a se asigura că este îndeplinit criteriul necesității consacrat în articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE, autoritățile care acordă subvențiile trebuie să reglementeze modul în care se calculează și se verifică plata compensatorie. Statele membre trebuie să se asigure prin controale regulate că nu se ajunge la o compensație exagerată. În cazul măsurii în discuție nu sunt prevăzute asemenea reglementări și controale din partea autorităților competente. |
| --- | --- |

(203)

Pentru a se asigura că este îndeplinit criteriul necesității consacrat în articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE, autoritățile care acordă subvențiile trebuie să reglementeze modul în care se calculează și se verifică plata compensatorie. Statele membre trebuie să se asigure prin controale regulate că nu se ajunge la o compensație exagerată. În cazul măsurii în discuție nu sunt prevăzute asemenea reglementări și controale din partea autorităților competente.

| (204) | Pe baza acestor considerente, Comisia este de părere că ajutoarele nu pot fi interpretate ca fiind compatibile cu piața comună, conform articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(204)

Pe baza acestor considerente, Comisia este de părere că ajutoarele nu pot fi interpretate ca fiind compatibile cu piața comună, conform articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE.

VII.   CONCLUZIE

| (205) | Ca urmare a acestui fapt, Comisia ajunge la concluzia că, în cazul subvenției avute în vedere, care ar urma să fie acordată de LfM radiodifuzorilor privați, este vorba de un ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, care nu poate fi considerat compatibil cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c), articolul 87 alineatul (3) litera (b), articolul 87 alineatul (3) litera (d) și articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

(205)

Ca urmare a acestui fapt, Comisia ajunge la concluzia că, în cazul subvenției avute în vedere, care ar urma să fie acordată de LfM radiodifuzorilor privați, este vorba de un ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, care nu poate fi considerat compatibil cu piața comună, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c), articolul 87 alineatul (3) litera (b), articolul 87 alineatul (3) litera (d) și articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat, pe care Republica Federală Germania intenționează să îl acorde radiodifuzorilor privați în cadrul introducerii televiziunii digitale terestre în Renania de Nord-Vestfalia, în temeiul Directivei privind acordarea de subvenții pentru subvenționarea televiziunii digitale terestre, ca măsură și proiect pentru noi tehnici de radiodifuziune, în temeiul articolului 88 alineatul (3), pp. 5 și 6 din LMG NRW a Oficiului regional pentru media din Renania de Nord-Vestfalia (LfM) din 19 noiembrie 2004 și în temeiul scrisorii din 13 ianuarie 2005 în care Comisia a fost notificată, nu este compatibil cu piața comună.

Din aceste motive, măsura de ajutor nu poate fi pusă în aplicare.

Articolul 2

Republica Federală Germania va comunica Comisiei în următoarele două luni după notificarea acestei prezentei decizii măsurile care vor fi luate pentru punerea acesteia în aplicare.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 23 octombrie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 204, 26.8.2006, p. 9. Ajutorul de stat C 34/06 (ex N 29/05) – Introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Renania de Nord-Vestfalia – Invitarea părților interesate să-și prezinte observațiile în temeiul articolului 88 alineatul 2 din Tratatul CE.

1

(2)  Ajutorul de stat C 25/04 – Introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Berlin-Brandenburg – Germania, din 9 noiembrie 2005 (JO L 200, 22.7.2006, p. 14).

2

(3)  Scrisorile din 2 decembrie 2005, 9 decembrie 2005 și 12 decembrie 2005.

3

(4)  Procedura formală de investigare în această cauză a fost inițiată de asemenea la 19 iulie 2006 (C 33/06, ex N 576/04). Bavaria a decis ulterior să limiteze această măsură la ajutoarele de minimis pentru radiodifuzorii și să retragă notificarea (Scrisorile guvernului federal din 22 iunie 2007 și din 11 iulie 2007).

4

de minimis

(5)  A se compara cu nota de subsol 1.

5

(6)  Scrisoarea din 20 septembrie 2006, înregistrată la 22 septembrie 2006.

6

(7)  Scrisoarea din 21 septembrie 2006, înregistrată la 22 septembrie 2006.

7

(8)  Scrisoarea din 25 septembrie 2006, înregistrată la 3 octombrie 2006.

8

(9)  COM(2002) 263 final, eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle [eEurope 2005: O societate informațională pentru toți]; COM(2003) 541 final, Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung) [Comunicarea Comisiei privind trecerea de la radiodifuziunea analogică la cea digitală (trecerea la digital și renunțarea de la analogic)] și COM(2005) 204 final, Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk [Comunicarea Comisiei privind accelerarea trecerii de la radiodifuziunea analogică la cea digitală].

9

eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle

Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung)

Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk

(10)  COM(2005) 204, Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk [Comunicarea Comisiei privind accelerarea trecerii de la radiodifuziunea analogică la cea digitală].

10

Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk

(11)  Ministerul federal pentru economie și tehnologie (2000): Introducerea radiodifuziunii digitale în Germania, „Startszenario 2000”, raport de evaluare și recomandări referitoare la inițiativa „Radiodifuziunea digitală” privind digitalizarea radioului și televiziunii, ținând seama de difuzarea prin cablu, satelit și emițătoare TV.

11

(12)  Landesmediengesetz [Legea privind media] din Renania de Nord-Vestfalia cu modificările din 2 iulie 2002. (Monitorul Oficial al landului RNV din 30 iulie 2002, nr. 20, p. 334), astfel cum a fost modificată în 2004 (Monitorul Oficial al landului RNV din 17 decembrie 2004, nr. 45, p. 774) și în 2007 (Monitorul Oficial al landului RNV din 29 iunie 2007, nr. 13, p. 192).

12

(13)  În notificarea transmisă de Germania erau menționate investiții de stat de aproximativ 15 miliarde EUR pentru dezvoltarea de rețele de cablu în bandă largă în anii '80.

13

(14)  Asociația pentru cercetări în televiziune (AGF) reunește cei mai mari radiodifuzori germani pentru monitorizarea comportamentului telespectatorilor. SES/ASTRA este cel mai mare operator de satelit din Germania și publică anual German Satellite Monitor pentru interpretarea diferitelor căi de transmisie TV. În diagrama 1 au fost corelate date colectate de ASTRA/Infratest la sfârșitul unui an (de exemplu, la sfârșitul anului 2005) cu cele de la 1 ianuarie a anului următor (adică 1 ianuarie 2006), pentru a putea face o comparație cu datele AGF/GfK, care sunt colectate la începutul fiecărui an.

14

(15)  Digitalisierungsbericht 2007 [Raportul privind digitalizarea în 2007] – elaborat de Gemeinsame Stelle Digitaler Zugang (Serviciul comun de acces digital, GSDZ), Arbeitsgemeinschaft der Landesmedienanstalten (Asociația Oficiilor regionale pentru media, ALM).

15

Digitalisierungsbericht 2007

Gemeinsame Stelle Digitaler Zugang

Arbeitsgemeinschaft der Landesmedienanstalten

(16)  Digitalisierungsbericht 2007 [Raportul privind digitalizarea în 2007], p. 56.

16

Digitalisierungsbericht 2007

(17)  Comunicarea Comisiei privind accelerarea trecerii de la radiodifuziunea analogică la cea digitală, a se compara cu nota de subsol 9.

17

(18)  Așa-numita „strategie a tranziției insulare”.

18

(19)  Pe atunci denumit Oficiul regional pentru radiodifuziune al Renaniei de Nord-Vestfalia.

19

(20)  ARD este prescurtarea de la Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland (Asociația în participațiune a serviciilor de radiodifuziune publice din Republica Federală Germania), ZDF prescurtarea de la Zweites Deutsches Fernsehen (Canalul doi al televiziunii germane), WDR Köln este prescurtarea pentru Westdeutscher Rundfunk (Radiodifuziunea vest-germană) Köln.

20

Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland

Zweites Deutsches Fernsehen

Westdeutscher Rundfunk

(21)  „Pentru cetățenii defavorizați social trebuie să se dezvolte un concept de subvenționare”. Potrivit informațiilor prezentate Comisiei, LfM nu a dezvoltat încă un asemenea concept de subvenționare.

21

(22)  Un multiplex corespunde unui bloc de frecvențe, care este folosit în RNV pentru patru locuri de program.

22

(23)  În unele părți ale aglomerărilor urbane Düsseldorf/bazinul Ruhr (Oberbergischer Kreis), tranziția a avut loc deja fără participarea operatorilor de radiodifuziune privați.

23

(24)  Din 31 august 1991, astfel cum a fost modificat ultima dată la 1 martie 2007.

24

(25)  Scrisoarea RTL din 17 noiembrie 2003, scrisoarea VOX din 5 decembrie 2003 și scrisoarea ProSiebenSat.1 din 23 decembrie 2003.

25

(26)  Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003 [Prima alocare de capacități de transmisie pentru difuzarea digitală terestră la nivel de land, respectiv retransmiterea de programe de televiziune și servicii media la standardul DVB-T în Renania de Nord-Vestfalia, anunț al LfM din 4 decembrie 2003], Monitorul Oficial al landului din 30 decembrie 2003.

26

Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003

(27)  Dispoziția potrivit căreia alocarea de licențe pentru DVB-T să se facă cu prioritate programe lor difuzate analogic în zona de difuzare respectivă, la care face se trimitere în articolul 28 alineatul (1) din LMG NRW, este prevăzută la articolul 52a alineatul (1) din RStV.

27

(28)  În răspunsul din 23 martie 2003, Germania a s-a referit la faptul că, potrivit articolului 28 din LMG NRW există posibilitatea ca o comisie pentru media a LfM să aloce operatorilor de radiodifuziune RTL Group și ProSiebenSat.1 multiplexuri întregi. În alineatul menționat se arată că emițătorilor care au programe transmise analogic trebuie să li se acorde prioritate.

28

(29)  Onyx Television GmbH a primit licența, știut fiind că, din 20 mai 2004, solicitantul își va schimba programul și va înlocui emisia de muzică onyx.tv cu emisia de documentare Terra Nova.

29

(30)  A se vedea comunicatul pe website-ul LfM: http://www.lfm-nrw.de/presse/index.php3?id=537

30

(31)  Jurnalul oficial RegTP nr. 3/2004, Decizia nr. 3/2004, p. 82.

31

(32)  Jurnalul Oficial RegTP nr. 23/2002, Decizia nr. 36/2002, p. 1695.

32

(33)  Răspunsul Germaniei din 2 mai 2005.

33

(34)  45 % din aceste mijloace sunt alocate fundației pentru film, Filmstiftung NRW GmbH.

34

(35)  A se vedea considerentul 22.

35

(36)  Rezultatul analizei de piață a fost transmis Comisiei la 31.7.2006.

36

(37)  De fapt, suma pe care T-Systems o percepe de la radiodifuzori pentru transmisia digitală terestră este și mai mică. Potrivit Germaniei, remunerațiile pe fiecare loc de program, pe an (de exemplu, pentru 2005 și 2006) se ridică la aproximativ 611 000 EUR.

37

(38)  Notificarea nu conține date privind suma totală a remunerațiilor pentru transmisie pentru landurile federale nord-germane.

38

(39)  Atât pentru transmisia analogică, cât și pentru cea digitală, remunerațiile de transmisie sunt calculate după numărul programelor individuale emise de radiodifuzori. Metoda de calcul folosită de autoritățile germane nu ține cont de numărul mai mare de programe în modul de transmisie digital în comparație cu transmisia analogică, deși această creștere este de fapt la originea remunerațiilor totale mai mari pentru transmisia digitală. În plus, veniturile radiodifuzorilor obținute din emiterea acestor programe nu sunt incluse în calcule. O apreciere a acestei metode de calcul este făcută de Comisie la considerentele 74, 123 și 171 din prezenta decizie.

39

(40)  ProSiebenSat.1 și Deutsche Kabelverband (DKV) nu au luat poziție în cadrul acestei proceduri. Pentru a fi completă, Comisia arată că aceste părți interesate au participat la un caz asemănător referitor la Bavaria (Cauza privind ajutorul C 33/06, a se vedea considerentul 4) unde au prezentat observații. ProSiebenSat.1 releva, ca furnizor favorizat, importanța subvenționării pentru tranziția la digital și obținerea platformei terestre, din punct de vedere economic. ProSiebenSat.1 susținea că, având în vedere cota tot mai redusă de piață a platformei terestre, se gândea să nu mai folosească această cale de transmisie. ProSiebenSat.1 arăta în continuare că, din cauza riscurilor economice legate de tranziția la digital (printre altele, riscurile unei acoperiri mai mici prin tranziția la digital), nu ar fi participat la introducerea DVB-T fără subvenția notificată. De asemenea, că participarea marilor conglomerate de radiodifuziune ar fi fost necesară, alături de radiodifuzorii publici, pentru a asigura interesul consumatorilor față de DVB-T. ProSiebenSat.1 afirma că orice avantaj al radiodifuzorilor sub forma de remunerații de transmisie va fi transmis operatorilor de rețea. În fine, ProSiebenSat.1 declara că subvenția contribuie și la echilibrarea avantajului radiodifuzorilor publici, care dispuneau de mijloace considerabile pentru digitalizare și că ea avea un efect pozitiv asupra concurenței din domeniul infrastructurii. Dimpotrivă, Deutsche Kabelverband sprijinea concluziile Comisiei privind decizia de inițiere a procedurii. Potrivit acestei organizații, măsura vizată ar denatura concurența dintre diferite căi de transmisie și, în plus, nu ar fi stimulativă pentru introducerea DVB-T. Totodată, erau evidențiate și alte alternative de piață la subvenționarea DVB-T. Potrivit Kabelverband, introducerea DVB-T a dus la o pierdere de clienți pentru operatorii de cablu: în 2005 acest sector a înregistrat o scădere a numărului de clienți cu 33 % față de 2004. DKV evidenția că acoperirea terestră în diferite landuri federale s-a îmbunătățit mult de la trecerea la DVB-T, potrivit statisticilor ASTRA. Potrivit opiniei DKV, măsura va favoriza Deutsche Telekom la lansarea ofertei ei de IPTV. În fine, DKV susținea că o favorizare a DVB-T față de alte infrastructuri, din perspectiva diversității media, a emiterii de programe locale și regionale sau ca urmare a acoperirii totale asigurate de DVB-T, nu poate fi justificată prin interesul public.

40

(41)  Potrivit ish, televiziunea ce putea fi recepționată „gratuit” prin DVB-T a oferit un argument important în campania de promovare a autorităților pentru introducerea DVB-T, prin care clienții au fost convinși să treacă de la cablu la DVB-T.

41

ish

(42)  COM(2003) 541 final, a se compara cu nota de subsol 9.

42

(43)  Hotărârea din 15 iulie 2004, cauza C-345/02, Pearle și alții, Rec., p. I-7139, punctul 35 cu trimitere la Hotărârea din 21 martie 1991, cauza C-303/88, Italia/Comisie, Rec., p. I-1433, punctul 11 și Hotărârea din 16 mai 2002, cauza C-482/99, Franța/Comisie (Stardust Marine), Rec., p. I-4379, punctul 24.

43

(44)  Cauza C-345/02, Pearle și alții, Rec. 2004, p. I-7139, punctul 34 cu trimitere la Hotărârea din 13 martie 2001, cauza C-379/98, PreussenElektra AG, punctul 58; a se vedea și Hotărârea din 17 martie 1993, cauzele conexate C-72/91 și C-73/91, Sloman Neptun Schiffahrt AG, Rec., p. I-887, punctul 19.

44

(45)  Cauza C-482/99, Franța/Comisie, Stardust Marine, Rec. 2002, p. I-4379, punctul 23.

45

(46)  Cauza C-379/98, PreussenElektra, Rec. 2001, p. I-2099.

46

(47)  Cauzele conexate C-72/91 și C-73/91, Sloman Neptun c. Bodo Ziesner, Rec. 1993, p. I-887.

47

(48)  Cauza C-345/02, Pearle și alții, Rec. 2004, p. I-7139.

48

(49)  Legea privind media din Renania de Nord-Vestfalia, articolul 117.

49

(50)  Legea privind media din Renania de Nord-Vestfalia, articolul 113 și articolul 114.

50

(51)  Tratatul de stat privind radiodifuziunea, articolul 40 alineatele (1) și (2).

51

(52)  Legea privind media din landul Renania de Nord-Vestfalia, articolul 27 alineatul (1).

52

(53)  Decizia Comisiei în cauza E 3/05 Finanzierung des öffentlichen Rundfunks in Deutschland [„Finanțarea radiodifuziunii publice în Germania”] (JO C 185, 8.8.2007, p. 1).

53

Finanzierung des öffentlichen Rundfunks in Deutschland

(54)  A se vedea, de exemplu, Hotărârea din 2 iulie 1974, cauza 173/73, Italia/Comisie, Rec., p. 709. În această hotărâre, Curtea de Justiție a constatat că resursele folosite pentru o măsură, chiar dacă aceasta este efectuată și administrată de alte instituții decât autoritățile de stat trebuie caracterizate drept resurse de stat, dacă măsura este finanțată prin taxe prevăzute prin lege (de exemplu, taxe similare impozitelor) și apoi este distribuită pe baza dreptului constituțional.

54

(55)  A se vedea nota de subsol 45.

55

(56)  A se vedea nota de subsol 46.

56

(57)  Cum se arată la considerentul 74, tabelul indică faptul că această comparație făcută de Germania între costurile pentru transmisia analogică și cea digitală nu este obiectivă, fiindcă numărul crescut de programe prin care apar cheltuieli suplimentare nu este avut în vedere. Astfel, ProSiebenSat.1 era reprezentat pe platforma analogică numai cu un program (Sat1), în timp ce emițătorul de pe platforma digitală oferă patru programe. Din tabel reiese clar că remunerațiile de transmisie pentru programul Sat1 sunt mai mici pe platforma digitală decât pe platforma analogică. Remunerațiile diferite de transmisie pentru programele RTL Group și ProSiebenSat.1, care în tabel sunt scrise cu cursive, au fost prezentate pentru a arăta toate elementele plăților totale ale celor două conglomerate de radiodifuziune, care – spre deosebire de alți radiodifuzori privați – erau deja reprezentați pe platforme analogice.

57

(58)  A se vedea tabelele 2 și 3 pentru sumele anuale. Aceste cifre se bazează pe costuri estimative; landul RNV efectuează noi calcule pe baza costurilor reale.

58

(59)  Programele care sunt marcate în această rubrică cu „lipsă date” nu au fost emise analogic.

59

(60)  Este vorba aici de remunerații de transmisie estimative și nu de cele reale.

60

(61)  Scrisoarea Germaniei din 25 aprilie 2005.

61

(62)  În observațiile prezentate de Germania se vorbește despre aceeași situație, descrisă și de ProSiebenSat1 în cauza Bavaria (a se compara cu nota de subsol 4).

62

(63)  Hotărârea din 19 decembrie 2000, cauza C-156/98, Germania/Comisie, Rec., p. I-6857.

63

(64)  Hotărârea din 13 iunie 2002, cauza C-382/99, Țările de Jos/Comisie, Rec., p. I-5163.

64

(65)  Cauza C-156/98, Germania/Comisie, Rec. 2000, p. I-6857, punctul 27.

65

(66)  Hotărârea din 24 iulie 2003, cauza C-280/00, Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Rec., p. I-7747.

66

Altmark Trans und Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(67)  Articolul 27 alineatul (1) LMG NRW.

67

(68)  Acest argument a fost examinat mai în amănunt la considerentele 163-171.

68

(69)  După cum a decis Comisia în cazuri anterioare, normele legale generale nu pot fi considerate drept proiecte de interes economic comun; a se vedea în acest sens considerentul 87 din Decizia Comisiei în cazul C 2/03 Beihilfen Dänemarks für TV2/DANMARK [Ajutoarele Danemarcei pentru TV2/DANMARK] (JO L 85, 24.3.2006, p. 1) și considerentul 14 din Decizia 97/606/CE a Comisiei din 26 iunie 1997, în temeiul articolului 90 alineatul (3) din Tratatului CE, privind acordarea unui drept exclusiv pentru emisia de publicitate TV în Flandra (JO L 244, 6.9.1997, p. 18).

69

Beihilfen Dänemarks für TV2/DANMARK

(70)  Dacă argumentele prezentate de Germania ar fi corecte, orice licență acordată pentru transmisii de radiodifuziune sau pentru realizarea de servicii de comunicații ar putea fi interpretată ca încredințare oficială a unui contract de servicii publice.

70

(71)  A se vedea considerentul 75 din decizia de inițiere a procedurii.

71

(72)  Pentru selectivitatea măsurii nu este decisiv dacă tratamentul preferențial era justificat.

72

(73)  Comisia nu dispune de informații din care să rezulte dacă în acest caz au fost puse la dispoziție resurse de stat.

73

(74)  Hotărârea din 29 septembrie 2000, cauza T-55/99, Confederación Española de transporte de mercancías (CETM)/Comisie, Rec., p. II-3207.

74

(75)  Hotărârea din 3 martie 2005, cauza C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec., p. I-1627.

75

(76)  Hotărârea din 30 aprilie 1998, cauza T-214/95, Vlaams Gewest/Comisie, Rec., p. II-717.

76

(77)  Astfel a preluat ProSiebenSat.1, în iunie 2007, SBS Broadcasting Group. Noul concern activează în peste zece țări europene.

77

(78)  A se compara cu nota de subsol 9.

78

(79)  A se vedea, printre altele: N 622/03 Digitalisierungsfonds [Fonduri pentru digitalizare] – Austria, 16 martie 2005 (JO C 228, 17.9.2005, p. 12); C 25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg [Introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Berlin-Brandenburg] – Germania, 9 noiembrie 2005 (JO L 200, 22.7.2006, p. 14); NN 64/05 Digitale Ersatzlizenzen [Licențe digitale] – Marea Britanie, 25 ianuarie 2006 (JO C 218, 9.9.2006, p. 10); N 111/06 Aide TNT pour les régions sans simulcast [Ajutor TNT pentru regiunile fără simulcast] – Franța, 12 octombrie 2006 (JO C 293, 2.12.2006, p. 6); N 546/06 Fonds d'aide à des particuliers dans la perspective de la fin de la radiodiffusion analogique [Fonduri de ajutor pentru particulari în perspectiva încetării radiodifuziunii analogice] – Franța, 6 decembrie 2006 (JO C 23, 1.2.2006, p. 1); C 24/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Schweden [Introducerea televiziunii digitale terestre în Suedia], 20 decembrie 2006 (JO L 112, 30.4.2007, p. 77); C 52/05 Zuschuss zur Anschaffung von Digitaldecodern [Subvenții pentru procurarea de decodoare digitale] – Italia, 24 ianuarie 2007 (JO L 147, 8.6.2007, p. 1); N 270/06 Contributi ai decoder digitali [Ajutoare pentru decodoare digitale] – Italia, 24 ianuarie 2007 (JO C 80, 13.4.2007, p. 3); N 107/07 Subsidies to IdTV [Subvenții pentru IdTV] – Italia, 28 februarie 2007, nepublicat încă în Jurnalul Oficial; N 103/07 Support for the acquisition of digital decoders and for the adaptation of antennas in Soria [Sprijin pentru achiziționarea de decodoare digitale și pentru adaptarea antenelor în Soria] – Spania, 25 septembrie 2007, nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

79

Digitalisierungsfonds

Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg

Digitale Ersatzlizenzen

Aide TNT pour les régions sans simulcast

Fonds d'aide à des particuliers dans la perspective de la fin de la radiodiffusion analogique

Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Schweden

Zuschuss zur Anschaffung von Digitaldecodern

Contributi ai decoder digitali

Subsidies to IdTV

Support for the acquisition of digital decoders and for the adaptation of antennas in Soria

(80)  Literele de la (a) până la (d) se referă la măsurile în cazul N 622/03 Digitalisierungsfonds [Fonduri pentru digitalizare] – Austria, și literele de la (e) la (h) sunt explicate în decizia definitivă în cauza C-25/04 DVB-T Berlin-Brandenburg.

80

Digitalisierungsfonds

(81)  Ca urmare a faptului că posibilul avantaj indirect, pe care l-ar putea obține operatorului de rețea T-Systems din această măsură, este strâns legat de mijloacele puse la dispoziție radiodifuzorilor privați, Comisia verifică compatibilitatea măsurii de ajutor ca întreg.

81

(82)  Hotărârea în cazul DVB-T Berlin-Brandenburg, punctul 109 și următoarele și în cazul C 52/05 Digital decoders [Decodoare digitale] – Italia, punctul 153 și următoarele, a se vedea nota de subsol 79.

82

Digital decoders

(83)  Interesul noilor participanți pe piață în obținerea unui loc de program pe platforma DVB-T și fără o promisiune fermă de subvenție din partea statului poate fi observată și din faptul că pentru locul de program Terra Nova (2007) au existat șapte concurenți, acesta fiind acordat în final Tele 5.

83

(84)  A se vedea considerentul 64 din decizia de inițiere a procedurii.

84

(85)  A se vedea, de exemplu, COM(2007) 409, Mitteilung der Kommission vom 18 Juli 2007 über die Stärkung des Binnenmarkts für das Mobilfernsehen [Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2007 privind întărirea pieței interne pentru televiziunea mobilă].

85

Mitteilung der Kommission vom 18 Juli 2007 über die Stärkung des Binnenmarkts für das Mobilfernsehen

(86)  Comisia relevă că în cazul Berlin-Brandenburg, în pofida deciziei negative și a restituirii ajutoarelor acordate toți radiodifuzorii privați afectați de decizie își emit, ca și până acum, programele prin DVB-T (vezi http://www.garv.de/), fără să beneficieze de ajutoare de stat.

86

(87)  A se vedea considerentul 95 și următoarele din Decizia Comisiei din 9 noiembrie 2005 privind introducerea DVB-T în Berlin-Brandenburg.

87

(88)  Comunicare privind tranziția la digital, a se vedea nota de subsol 9.

88

(89)  Chiar dacă operatorii de rețele de emisie trebuie eventual să se expună unui anumit risc economic, nu există niciun indiciu că piața nu poate face față acestui gen de risc (a se vedea și considerentul 114 din decizia privind Berlin-Brandenburg).

89

(90)  Subvenționarea DVB-T ar putea să împiedice dezvoltarea altor platforme, cum ar fi IPTV în bandă largă, care au alte avantaje și se pot dezvolta de sine stătător.

90

(91)  Hotărârea din 8 martie 1988, cauzele 62/87 și 72/87, Exécutif régional wallon și Glaverbel/Comisie, Rec., p. I-1573.

91

Exécutif régional wallon

Glaverbel/Comisie

(92)  A se vedea, printre altele, deciziile Comisiei în cazurile NN 88/98 BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal [Canalul de știri cu funcționare 24 de ore din 24, fără publicitate] (JO C 78, 18.3.2000, p. 6) și NN 70/98 Kinderkanal und Phoenix [Canalul TV pentru copii și Phoenix ] (JO C 238, 21.8.1999, p. 3).

92

BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal

Kinderkanal und Phoenix

(93)  A se vedea, printre altele, Decizia Comisiei în cazul N 458/04 Staatliche Beihilfe an Espacio Editorial Andaluza Holding sl. [Ajutor de stat pentru Espacio Editorial Andaluza Holding sl.] (JO C 131, 28.5.2005, p. 12).

93

Staatliche Beihilfe an Espacio Editorial Andaluza Holding sl.

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/45

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 martie 2008

privind ajutorul de stat pe care Belgia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Volvo Cars Gent [C 35/07 (ex N 256/07)]

[notificată cu numărul C(2008) 832]

(Numai textele în limbile olandeză și franceză sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/709/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1),

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Proiectul de ajutor pentru formarea profesională în favoarea uzinei de asamblare a automobilelor Volvo situată în Gent (Volvo Cars Gent, denumită în continuare „VCG”) a fost notificat Comisiei printr-o scrisoare din data de 4 mai 2007. La data de 31 mai 2007 a avut loc o reuniune cu serviciile Comisiei. În urma acestei reuniuni, Belgia a furnizat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 6 iulie 2007. |
| --- | --- |

(1)

Proiectul de ajutor pentru formarea profesională în favoarea uzinei de asamblare a automobilelor Volvo situată în Gent (Volvo Cars Gent, denumită în continuare „VCG”) a fost notificat Comisiei printr-o scrisoare din data de 4 mai 2007. La data de 31 mai 2007 a avut loc o reuniune cu serviciile Comisiei. În urma acestei reuniuni, Belgia a furnizat informații suplimentare printr-o scrisoare din data de 6 iulie 2007.

| (2) | Printr-o scrisoare din 12 septembrie 2007, Comisia a informat Belgia cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, împotriva acestui ajutor (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). |
| --- | --- |

(2)

Printr-o scrisoare din 12 septembrie 2007, Comisia a informat Belgia cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE, împotriva acestui ajutor (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”).

| (3) | Decizia de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost primite comentarii. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost primite comentarii.

| (4) | Belgia a reacționat la decizia de inițiere a procedurii printr-o scrisoare din data de 15 octombrie 2007. La 23 octombrie 2007, autoritățile belgiene, beneficiarul și Comisia au organizat o reuniune în cadrul căreia au fost transmise documente Comisiei. Belgia a furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 23 noiembrie 2007. Comisia a solicitat clarificări printr-o scrisoare din data de 21 decembrie 2007, la care Belgia a răspuns prin scrisorile din 8, 15 și 16 ianuarie 2008. |
| --- | --- |

(4)

Belgia a reacționat la decizia de inițiere a procedurii printr-o scrisoare din data de 15 octombrie 2007. La 23 octombrie 2007, autoritățile belgiene, beneficiarul și Comisia au organizat o reuniune în cadrul căreia au fost transmise documente Comisiei. Belgia a furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 23 noiembrie 2007. Comisia a solicitat clarificări printr-o scrisoare din data de 21 decembrie 2007, la care Belgia a răspuns prin scrisorile din 8, 15 și 16 ianuarie 2008.

II.   DESCRIEREA PROIECTULUI NOTIFICAT LA DATA DE 4 MAI 2007

| (5) | Beneficiarul ajutorului ar fi VCG. Această societate care, din anul 1999, face parte din societatea Ford Motor Company (denumită în continuare „FMC”) are 5 000 de angajați. Programul de formare susținut este prevăzut pentru o perioadă cuprinsă între septembrie 2006 și septembrie 2009 și este legat parțial de introducerea unei noi platforme de producție – platforma europeană EUCD – care, în cadrul FMC, reprezintă norma de producție a vehiculelor de dimensiuni medii (segmentele C și D de pe piața automobilelor). Introducerea acestei noi platforme de producție va reprezenta o investiție în active corporale în valoare de 26,3 milioane de euro. Aceasta va permite uzinei să producă nu numai modele Volvo, ci și modele ale mărcilor Ford și Jaguar. Această ameliorare a flexibilității uzinei va contribui la integrarea activităților companiei Ford la Gent și la menținerea locurilor de muncă în această zonă. |
| --- | --- |

(5)

Beneficiarul ajutorului ar fi VCG. Această societate care, din anul 1999, face parte din societatea Ford Motor Company (denumită în continuare „FMC”) are 5 000 de angajați. Programul de formare susținut este prevăzut pentru o perioadă cuprinsă între septembrie 2006 și septembrie 2009 și este legat parțial de introducerea unei noi platforme de producție – platforma europeană EUCD – care, în cadrul FMC, reprezintă norma de producție a vehiculelor de dimensiuni medii (segmentele C și D de pe piața automobilelor). Introducerea acestei noi platforme de producție va reprezenta o investiție în active corporale în valoare de 26,3 milioane de euro. Aceasta va permite uzinei să producă nu numai modele Volvo, ci și modele ale mărcilor Ford și Jaguar. Această ameliorare a flexibilității uzinei va contribui la integrarea activităților companiei Ford la Gent și la menținerea locurilor de muncă în această zonă.

| (6) | Notificarea din 4 mai 2007 menționează costuri de formare de aproximativ 37 de milioane de euro. Întrucât Regulamentul (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE referitor la ajutorul pentru formare (3) limitează partea eligibilă a costurilor de personal legate de participanții la proiectul de formare la o sumă egală cu totalul celorlalte costuri eligibile, costurile eligibile notificate de către Belgia erau limitate la 19 milioane de euro. Dat fiind că Gent se află într-o regiune neasistată, valoarea maximă a ajutorului este de 50 % pentru formarea generală și de 25 % pentru formarea specifică. În conformitate cu notificarea din 4 mai 2007, regiunea flamandă (Vlaams Gewest) intenționează să acorde un ajutor în valoare de 6 018 558,91 de euro sub forma unui ajutor „ad-hoc”. |
| --- | --- |

(6)

Notificarea din 4 mai 2007 menționează costuri de formare de aproximativ 37 de milioane de euro. Întrucât Regulamentul (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE referitor la ajutorul pentru formare (3) limitează partea eligibilă a costurilor de personal legate de participanții la proiectul de formare la o sumă egală cu totalul celorlalte costuri eligibile, costurile eligibile notificate de către Belgia erau limitate la 19 milioane de euro. Dat fiind că Gent se află într-o regiune neasistată, valoarea maximă a ajutorului este de 50 % pentru formarea generală și de 25 % pentru formarea specifică. În conformitate cu notificarea din 4 mai 2007, regiunea flamandă (Vlaams Gewest) intenționează să acorde un ajutor în valoare de 6 018 558,91 de euro sub forma unui ajutor „ad-hoc”.

| (7) | În notificarea din 4 mai 2007, programul de formare este împărțit în cinci module, dintre care ultimele două au o dimensiune redusă:






  — | modulul 1: consolidarea forței de muncă (costuri eligibile în valoare de 4,3 milioane de euro, din care 3,1 milioane de euro pentru formarea generală (4) și 1,2 milioane de euro pentru formarea specifică, și un ajutor în valoare de 1,8 milioane de euro). Acest modul vizează să se asigure că angajații VCG au cunoștințe tehnice de bază suficiente. Principalele materii abordate sunt pneumatica, robotica, logica de comandă programabilă, electricitatea și electronica, gestiunea costurilor, aptitudinile sociale, tehnicile de gestiune, caroseria, vopsirea și programele informatice specifice industriei automobilelor; |
| --- | --- | --- |

(7)

În notificarea din 4 mai 2007, programul de formare este împărțit în cinci module, dintre care ultimele două au o dimensiune redusă:

—

modulul 1: consolidarea forței de muncă (costuri eligibile în valoare de 4,3 milioane de euro, din care 3,1 milioane de euro pentru formarea generală (4) și 1,2 milioane de euro pentru formarea specifică, și un ajutor în valoare de 1,8 milioane de euro). Acest modul vizează să se asigure că angajații VCG au cunoștințe tehnice de bază suficiente. Principalele materii abordate sunt pneumatica, robotica, logica de comandă programabilă, electricitatea și electronica, gestiunea costurilor, aptitudinile sociale, tehnicile de gestiune, caroseria, vopsirea și programele informatice specifice industriei automobilelor;

| — | modulul 2: formarea tehnică și tehnologică: partea teoretică (costuri eligibile în valoare de 1,7 milioane de euro – formare complet generală – și ajutor în valoare de 0,85 milioane de euro). Acest modul are drept scop aprofundarea cunoștințelor și a competențelor lucrătorilor în anumite domenii ale tehnicii și tehnologiei puse în aplicare în cadrul platformei. Materiile abordate sunt în special robotica și roboții de producție, logica de comandă programabilă și tehnicile de măsurare cu ajutorul camerei; |
| --- | --- |

—

modulul 2: formarea tehnică și tehnologică: partea teoretică (costuri eligibile în valoare de 1,7 milioane de euro – formare complet generală – și ajutor în valoare de 0,85 milioane de euro). Acest modul are drept scop aprofundarea cunoștințelor și a competențelor lucrătorilor în anumite domenii ale tehnicii și tehnologiei puse în aplicare în cadrul platformei. Materiile abordate sunt în special robotica și roboții de producție, logica de comandă programabilă și tehnicile de măsurare cu ajutorul camerei;

| — | modulul 3: formarea în vederea punerii în aplicare: partea practică (costuri eligibile în valoare de 12,9 milioane de euro – formare complet specifică – și ajutor în valoare de 3,2 milioane de euro). Scopul acestui modul este învățarea modului de aplicare a cunoștințelor teoretice în mediul de lucru specific și în situația de producție a lucrătorilor. Obiectivul este maximizarea competențelor pe care angajații trebuie să le dovedească pentru a exploata pe deplin potențialul platformei EUCD; |
| --- | --- |

—

modulul 3: formarea în vederea punerii în aplicare: partea practică (costuri eligibile în valoare de 12,9 milioane de euro – formare complet specifică – și ajutor în valoare de 3,2 milioane de euro). Scopul acestui modul este învățarea modului de aplicare a cunoștințelor teoretice în mediul de lucru specific și în situația de producție a lucrătorilor. Obiectivul este maximizarea competențelor pe care angajații trebuie să le dovedească pentru a exploata pe deplin potențialul platformei EUCD;

| — | modulul 4: modificările care vor fi aduse în gestiune și comportamente pentru a maximiza programul de formare și trecerea la EUCD în general (costuri eligibile de 0,2 milioane de euro, formare complet generală și ajutor în valoare de 0,1 milioane de euro). Acest modul constă într-o formare în domeniul gestiunii; |
| --- | --- |

—

modulul 4: modificările care vor fi aduse în gestiune și comportamente pentru a maximiza programul de formare și trecerea la EUCD în general (costuri eligibile de 0,2 milioane de euro, formare complet generală și ajutor în valoare de 0,1 milioane de euro). Acest modul constă într-o formare în domeniul gestiunii;

| — | modulul 5: formare ANDON/DAISSY (costuri eligibile de 0,02 milioane de euro, formare complet generală și ajutor în valoare de 0,01 milioane de euro). Acest modul de formare se referă la controlul calității. |
| --- | --- |

—

modulul 5: formare ANDON/DAISSY (costuri eligibile de 0,02 milioane de euro, formare complet generală și ajutor în valoare de 0,01 milioane de euro). Acest modul de formare se referă la controlul calității.

| (8) | În notificare, Belgia indică faptul că formarea depășește nevoile imediate ale întreprinderii. Invitată de către Comisie să clarifice acest aspect, Belgia a precizat, în scrisoarea sa din 6 iulie 2007, că modulele 1 și 4 ale programului de formare vor fi realizate oricum de către VCG, chiar și în absența ajutorului. Pe de altă parte, modulele 2, 3 și 5 sunt formări suplimentare care se realizează prin intermediul ajutorului. Cu toate acestea, Belgia nu a furnizat nicio explicație precisă în sprijinul acestor afirmații. |
| --- | --- |

(8)

În notificare, Belgia indică faptul că formarea depășește nevoile imediate ale întreprinderii. Invitată de către Comisie să clarifice acest aspect, Belgia a precizat, în scrisoarea sa din 6 iulie 2007, că modulele 1 și 4 ale programului de formare vor fi realizate oricum de către VCG, chiar și în absența ajutorului. Pe de altă parte, modulele 2, 3 și 5 sunt formări suplimentare care se realizează prin intermediul ajutorului. Cu toate acestea, Belgia nu a furnizat nicio explicație precisă în sprijinul acestor afirmații.

III.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

| (9) | În decizia de inițiere, Comisia a observat că necesitatea ajutorului este un criteriu general de compatibilitate. Fiind vorba, mai precis, de compatibilitatea cu titlul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutorul nu „facilitează” dezvoltarea de activități economice în cazul în care întreprinderea ar fi întreprins oricum activitățile subvenționate, chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(9)

În decizia de inițiere, Comisia a observat că necesitatea ajutorului este un criteriu general de compatibilitate. Fiind vorba, mai precis, de compatibilitatea cu titlul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutorul nu „facilitează” dezvoltarea de activități economice în cazul în care întreprinderea ar fi întreprins oricum activitățile subvenționate, chiar și în absența ajutorului.

| (10) | În privința programului de formare prevăzut de VCG, efectul stimulativ al ajutorului a fost pus la îndoială deoarece, odată ce a luat hotărârea de a introduce platforma EUCD, societatea trebuie neapărat să suporte costurile de formare pentru punerea în aplicare a acestei decizii comerciale. În industria automobilelor, introducerea unei noi platforme de producție este o practică obișnuită, necesară creșterii flexibilității și a productivității și, prin urmare, menținerii competitivității. Pentru folosirea unei noi platforme în mod eficient, angajații trebuie să urmeze un program de formare pentru a-și însuși noile tehnici și metode de lucru ce urmează a fi adoptate. Prin urmare, cheltuielile de formare pe care le implică introducerea unei noi linii de producție sunt, în general, suportate de către producătorii de automobile, exclusiv pe baza unui stimulent de natură comercială. Astfel, este foarte probabil ca VCG să fi întreprins în orice caz, și mai ales în lipsa ajutorului, o parte a activităților de formare în cauză. Acest comportament pare a fi adoptat de majoritatea concurenților din acest sector. Întrucât conținutul modulelor 2, 3 și 5 din program pare a fi direct legat de introducerea noii platforme și pare a fi necesar pentru exploatarea acesteia, Comisia a pus la îndoială afirmațiile Belgiei, potrivit cărora aceste module nu ar fi realizate în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(10)

În privința programului de formare prevăzut de VCG, efectul stimulativ al ajutorului a fost pus la îndoială deoarece, odată ce a luat hotărârea de a introduce platforma EUCD, societatea trebuie neapărat să suporte costurile de formare pentru punerea în aplicare a acestei decizii comerciale. În industria automobilelor, introducerea unei noi platforme de producție este o practică obișnuită, necesară creșterii flexibilității și a productivității și, prin urmare, menținerii competitivității. Pentru folosirea unei noi platforme în mod eficient, angajații trebuie să urmeze un program de formare pentru a-și însuși noile tehnici și metode de lucru ce urmează a fi adoptate. Prin urmare, cheltuielile de formare pe care le implică introducerea unei noi linii de producție sunt, în general, suportate de către producătorii de automobile, exclusiv pe baza unui stimulent de natură comercială. Astfel, este foarte probabil ca VCG să fi întreprins în orice caz, și mai ales în lipsa ajutorului, o parte a activităților de formare în cauză. Acest comportament pare a fi adoptat de majoritatea concurenților din acest sector. Întrucât conținutul modulelor 2, 3 și 5 din program pare a fi direct legat de introducerea noii platforme și pare a fi necesar pentru exploatarea acesteia, Comisia a pus la îndoială afirmațiile Belgiei, potrivit cărora aceste module nu ar fi realizate în absența ajutorului.

IV.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (11) | Niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(11)

Niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii în Jurnalul Oficial.

V.   OBSERVAȚII FORMULATE DE BELGIA

| (12) | În urma deciziei de inițiere a procedurii, Belgia și-a revizuit în mod considerabil prezentarea faptelor. În acest moment, ea recunoaște că părți importante ale programului de formare ar fi realizate în orice caz, chiar în absența ajutorului, deoarece sunt necesare pentru exploatarea noii platforme. Cu toate acestea, consideră că anumite părți ale programului nu au nicio legătură cu introducerea noii platforme, în timp ce altele au legătură cu aceasta, însă ajutorul îi permite societății Volvo Car Gent să își formeze personalul dincolo de ceea ce este strict necesar pentru exploatarea platformei. |
| --- | --- |

(12)

În urma deciziei de inițiere a procedurii, Belgia și-a revizuit în mod considerabil prezentarea faptelor. În acest moment, ea recunoaște că părți importante ale programului de formare ar fi realizate în orice caz, chiar în absența ajutorului, deoarece sunt necesare pentru exploatarea noii platforme. Cu toate acestea, consideră că anumite părți ale programului nu au nicio legătură cu introducerea noii platforme, în timp ce altele au legătură cu aceasta, însă ajutorul îi permite societății Volvo Car Gent să își formeze personalul dincolo de ceea ce este strict necesar pentru exploatarea platformei.

| (13) | Belgia acceptă să suporte numai cheltuielile pentru care este necesar un ajutor și, prin urmare, a redus considerabil costurile eligibile care vor fi finanțate. |
| --- | --- |

(13)

Belgia acceptă să suporte numai cheltuielile pentru care este necesar un ajutor și, prin urmare, a redus considerabil costurile eligibile care vor fi finanțate.

| (14) | Tabelul următor compară cheltuielile eligibile reținute în notificarea inițială cu cele pe care Belgia are intenția să le susțină de acum încolo.









  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | Notificarea din 4 mai 2007 | După inițierea procedurii (5) |
| Formare generală | Formare specifică | Formare generală | Formare specifică |
| Modulul 1 | 3,1 | 1,2 | 3,1 | 1,2 |
| Modulul 2 | 1,7 | | 0,2 | |
| Modulul 3 | | 12,9 | | 6,1 |
| Modulul 4 | 0,2 | | 0,1 | |
| Modulul 5 | 0,02 | | 0,02 | |
| Total | 4,97 | 14,12 | 3,40 | 7,35 |
| Valoarea ajutorului | 6,02 | 3,54 |

(14)

Tabelul următor compară cheltuielile eligibile reținute în notificarea inițială cu cele pe care Belgia are intenția să le susțină de acum încolo.

(în milioane EUR)

Notificarea din 4 mai 2007

După inițierea procedurii (5)

Formare generală

Formare specifică

Formare generală

Formare specifică

Modulul 1

3,1

1,2

3,1

1,2

Modulul 2

1,7

0,2

Modulul 3

12,9

6,1

Modulul 4

0,2

0,1

Modulul 5

0,02

0,02

Total

4,97

14,12

3,40

7,35

Valoarea ajutorului

6,02

3,54

| (15) | În privința conținutului modulului 1, Belgia afirmă, așa cum a făcut deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta nu este legat de introducerea noii platforme de producție și că, prin urmare, nu este necesar pentru exploatarea acesteia. Acesta constă într-o formare de bază care cuprinde materiile generale și vizează consolidarea calificărilor salariaților. Potrivit Belgiei, acest lucru reiese clar din conținutul cursului. Chiar dacă sindicatele solicită acest tip de formări deoarece acestea ameliorează poziția angajaților pe piața muncii, VCG nu ar efectua această parte a programului în absența ajutorului din mai multe motive. Mai întâi, în ultimii ani au fost organizate numeroase formări de acest tip datorită angajărilor masive, dar afluxul noilor angajați practic a încetat (6), iar o mare parte din actualii salariați au primit deja o formare similară. În plus, societatea a observat că angajații foarte calificați au tendința să plece. Mai precis, unele firme cu sediul în regiunea Gent, în căutare de calificări similare, recrutează în mod activ angajați ai VCG (7) și, având în vedere conținutul său general, formarea respectivă ar crește probabilitatea ca angajații care au beneficiat de aceasta să părăsească întreprinderea. În cele din urmă, disponibilitatea acestor calificări de bază pe piața muncii a crescut de când școlile tehnice și VDAB (oficiul flamand al ocupării forței de muncă) au dezvoltat programe de formare în aceste materii. |
| --- | --- |

(15)

În privința conținutului modulului 1, Belgia afirmă, așa cum a făcut deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta nu este legat de introducerea noii platforme de producție și că, prin urmare, nu este necesar pentru exploatarea acesteia. Acesta constă într-o formare de bază care cuprinde materiile generale și vizează consolidarea calificărilor salariaților. Potrivit Belgiei, acest lucru reiese clar din conținutul cursului. Chiar dacă sindicatele solicită acest tip de formări deoarece acestea ameliorează poziția angajaților pe piața muncii, VCG nu ar efectua această parte a programului în absența ajutorului din mai multe motive. Mai întâi, în ultimii ani au fost organizate numeroase formări de acest tip datorită angajărilor masive, dar afluxul noilor angajați practic a încetat (6), iar o mare parte din actualii salariați au primit deja o formare similară. În plus, societatea a observat că angajații foarte calificați au tendința să plece. Mai precis, unele firme cu sediul în regiunea Gent, în căutare de calificări similare, recrutează în mod activ angajați ai VCG (7) și, având în vedere conținutul său general, formarea respectivă ar crește probabilitatea ca angajații care au beneficiat de aceasta să părăsească întreprinderea. În cele din urmă, disponibilitatea acestor calificări de bază pe piața muncii a crescut de când școlile tehnice și VDAB (oficiul flamand al ocupării forței de muncă) au dezvoltat programe de formare în aceste materii.

| (16) | În privința modulului 2, Belgia declară, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că formarea acoperă materii tehnice și tehnologice legate de noua platformă de producție. Belgia afirmă că majoritatea orelor de formare prevăzute sunt necesare pentru folosirea noii platforme și această formare ar fi oricum organizată. Cu toate acestea, o parte din cursuri se situează dincolo de nivelul necesar exploatării platformei EUCD (8). Mai precis, datorită ajutorului, VGC acceptă să organizeze mai multe ore de curs decât este necesar și decât s-ar justifica din punct de vedere economic în absența subvențiilor. Belgia a furnizat informații detaliate referitoare la orele de formare suplimentare organizate de VCG datorită ajutorului (9). |
| --- | --- |

(16)

În privința modulului 2, Belgia declară, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că formarea acoperă materii tehnice și tehnologice legate de noua platformă de producție. Belgia afirmă că majoritatea orelor de formare prevăzute sunt necesare pentru folosirea noii platforme și această formare ar fi oricum organizată. Cu toate acestea, o parte din cursuri se situează dincolo de nivelul necesar exploatării platformei EUCD (8). Mai precis, datorită ajutorului, VGC acceptă să organizeze mai multe ore de curs decât este necesar și decât s-ar justifica din punct de vedere economic în absența subvențiilor. Belgia a furnizat informații detaliate referitoare la orele de formare suplimentare organizate de VCG datorită ajutorului (9).

| (17) | În privința conținutului modulului 3, Belgia afirmă, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta este legat în întregime de platforma EUCD. În privința îndoielilor exprimate în decizia de inițiere a procedurii, Belgia recunoaște că o parte importantă a orelor de formare prevăzute sunt necesare pentru utilizarea noii platforme și ar fi utilizate în orice caz, chiar în lipsa ajutorului. În același timp, Belgia menționează că, datorită ajutorului din partea autorităților flamande, VCG acceptă să organizeze un număr mult mai mare de ore de formare. De fapt, societatea va forma mai mulți salariați și anumite cursuri, care, din motive de gestionare rațională a costurilor, ar fi trebuit să fie rezervate angajaților experimentați, vor fi disponibile noilor sosiți. Pentru a forma angajații nou recrutați, trebuie organizate cursuri suplimentare și trebuie extinsă durata și sporit conținutul celorlalte cursuri (10). În plus, întrucât noii sosiți nu au făcut încă dovada capacității de a asimila aceste cunoștințe noi, șansele de reușită ale formării sunt mai reduse. În scopul gestionării raționale a costurilor, VCG ar fi rezervat această formare lucrătorilor mai experimentați care au participat deja la o formare similară. Astfel, durata și costurile formării ar fi putut fi reduse considerabil. Anumite cursuri ar fi putut fi simplificate, iar altele complet eliminate. |
| --- | --- |

(17)

În privința conținutului modulului 3, Belgia afirmă, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta este legat în întregime de platforma EUCD. În privința îndoielilor exprimate în decizia de inițiere a procedurii, Belgia recunoaște că o parte importantă a orelor de formare prevăzute sunt necesare pentru utilizarea noii platforme și ar fi utilizate în orice caz, chiar în lipsa ajutorului. În același timp, Belgia menționează că, datorită ajutorului din partea autorităților flamande, VCG acceptă să organizeze un număr mult mai mare de ore de formare. De fapt, societatea va forma mai mulți salariați și anumite cursuri, care, din motive de gestionare rațională a costurilor, ar fi trebuit să fie rezervate angajaților experimentați, vor fi disponibile noilor sosiți. Pentru a forma angajații nou recrutați, trebuie organizate cursuri suplimentare și trebuie extinsă durata și sporit conținutul celorlalte cursuri (10). În plus, întrucât noii sosiți nu au făcut încă dovada capacității de a asimila aceste cunoștințe noi, șansele de reușită ale formării sunt mai reduse. În scopul gestionării raționale a costurilor, VCG ar fi rezervat această formare lucrătorilor mai experimentați care au participat deja la o formare similară. Astfel, durata și costurile formării ar fi putut fi reduse considerabil. Anumite cursuri ar fi putut fi simplificate, iar altele complet eliminate.

| (18) | În privința modulului 4, Belgia afirmă, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta se referă la modificări de gestiune și comportament, deci este de natură foarte generală. Belgia precizează că VCG va organiza oricum un anumit număr de ore de formare, chiar în absența ajutorului, deoarece acestea contribuie în mod suficient la ameliorarea flexibilității și eficienței angajaților și contribuie în mare măsură la reușita durabilă a introducerii platformei EUCD (11). Cu toate acestea, beneficiile concrete așteptate de pe urma orelor rămase nu sunt suficiente pentru a justifica cheltuielile aferente și, prin urmare, acestea nu vor fi organizate în lipsa ajutorului. |
| --- | --- |

(18)

În privința modulului 4, Belgia afirmă, așa cum a indicat deja în notificarea din 4 mai 2007, că acesta se referă la modificări de gestiune și comportament, deci este de natură foarte generală. Belgia precizează că VCG va organiza oricum un anumit număr de ore de formare, chiar în absența ajutorului, deoarece acestea contribuie în mod suficient la ameliorarea flexibilității și eficienței angajaților și contribuie în mare măsură la reușita durabilă a introducerii platformei EUCD (11). Cu toate acestea, beneficiile concrete așteptate de pe urma orelor rămase nu sunt suficiente pentru a justifica cheltuielile aferente și, prin urmare, acestea nu vor fi organizate în lipsa ajutorului.

| (19) | În ceea ce privește modulul 5, Belgia precizează că acesta se referă la învățarea tehnicilor de control al calității. Aceste cursuri nu sunt necesare pentru utilizarea platformei și a altor instalații de producție și nu vor fi organizate decât în cazul acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește modulul 5, Belgia precizează că acesta se referă la învățarea tehnicilor de control al calității. Aceste cursuri nu sunt necesare pentru utilizarea platformei și a altor instalații de producție și nu vor fi organizate decât în cazul acordării ajutorului.

| (20) | În urma acestor schimbări, Belgia informează în mod oficial Comisia că, întrucât aceasta accepta să susțină numai activitățile de formare pentru care este necesară acordarea de ajutor, intenționa să acorde numai 3,5 milioane de euro în loc de cele 6 milioane notificate inițial. |
| --- | --- |

(20)

În urma acestor schimbări, Belgia informează în mod oficial Comisia că, întrucât aceasta accepta să susțină numai activitățile de formare pentru care este necesară acordarea de ajutor, intenționa să acorde numai 3,5 milioane de euro în loc de cele 6 milioane notificate inițial.

VI.   EVALUAREA MĂSURII

| (21) | Comisia observă că Belgia și-a modificat considerabil notificarea în urma deciziei de inițiere a procedurii. În scrisoarea sa din 16 ianuarie 2008, Belgia a confirmat mai clar că avea intenția de a acorda un ajutor pentru formare în valoare de numai 3 538 580,57 de euro în loc de cele 6 018 558,91 de euro prevăzute în notificarea din 4 mai 2007. Valoarea redusă a ajutorului se bazează pe cheltuielile eligibile reduse care au fost descrise în scrisoarea Belgiei din 15 ianuarie 2008. Astfel, în prezenta decizie, Comisia va evalua acest ajutor, în valoare de 3 538 580,57 de euro, bazat pe cheltuielile eligibile reduse. |
| --- | --- |

(21)

Comisia observă că Belgia și-a modificat considerabil notificarea în urma deciziei de inițiere a procedurii. În scrisoarea sa din 16 ianuarie 2008, Belgia a confirmat mai clar că avea intenția de a acorda un ajutor pentru formare în valoare de numai 3 538 580,57 de euro în loc de cele 6 018 558,91 de euro prevăzute în notificarea din 4 mai 2007. Valoarea redusă a ajutorului se bazează pe cheltuielile eligibile reduse care au fost descrise în scrisoarea Belgiei din 15 ianuarie 2008. Astfel, în prezenta decizie, Comisia va evalua acest ajutor, în valoare de 3 538 580,57 de euro, bazat pe cheltuielile eligibile reduse.

| (22) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a ajuns la concluzia că acordarea unei subvenții societății VCG ar constitui un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Belgia nu a contestat această decizie. |
| --- | --- |

(22)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a ajuns la concluzia că acordarea unei subvenții societății VCG ar constitui un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Belgia nu a contestat această decizie.

| (23) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a indicat faptul că ajutoarele în valoare de peste 1 milion de euro nu beneficiază de scutirea prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001 și, prin urmare, trebuie să fie evaluate direct, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Cu toate acestea, Comisia aplică, prin analogie, aceleași principii directoare ca cele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 68/2001. Acest lucru constă mai ales în verificarea îndeplinirii celorlalte condiții formale de scutire prevăzute în regulament, dar Comisia nu are obligația de a se limita la această simplă verificare. |
| --- | --- |

(23)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a indicat faptul că ajutoarele în valoare de peste 1 milion de euro nu beneficiază de scutirea prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001 și, prin urmare, trebuie să fie evaluate direct, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Cu toate acestea, Comisia aplică, prin analogie, aceleași principii directoare ca cele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 68/2001. Acest lucru constă mai ales în verificarea îndeplinirii celorlalte condiții formale de scutire prevăzute în regulament, dar Comisia nu are obligația de a se limita la această simplă verificare.

| (24) | Belgia nu a contestat concluziile de mai sus, care rămân în vigoare, întrucât valoarea ajutorului, chiar și redusă, depășește 1 milion de euro. |
| --- | --- |

(24)

Belgia nu a contestat concluziile de mai sus, care rămân în vigoare, întrucât valoarea ajutorului, chiar și redusă, depășește 1 milion de euro.

| (25) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a indicat faptul că ajutorul notificat pare să respecte condițiile formale prevăzute în articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001. Nu a fost prezentat niciun element nou, care ar putea pune la îndoială această evaluare inițială. Comisia observă că această evaluare se aplică ajutorului redus, întrucât acesta se bazează pe o parte a cheltuielilor eligibile notificate la 4 mai 2007 și considerate acceptabile în decizia de inițiere a procedurii. În plus, Belgia nu a modificat intensitatea ajutorului, și anume 50 % pentru formarea generală și 25 % pentru formarea specifică. |
| --- | --- |

(25)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a indicat faptul că ajutorul notificat pare să respecte condițiile formale prevăzute în articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001. Nu a fost prezentat niciun element nou, care ar putea pune la îndoială această evaluare inițială. Comisia observă că această evaluare se aplică ajutorului redus, întrucât acesta se bazează pe o parte a cheltuielilor eligibile notificate la 4 mai 2007 și considerate acceptabile în decizia de inițiere a procedurii. În plus, Belgia nu a modificat intensitatea ajutorului, și anume 50 % pentru formarea generală și 25 % pentru formarea specifică.

| (26) | Așa cum s-a indicat anterior, singura îndoială ridicată în decizia de inițiere a procedurii era legată de necesitatea ajutorului prevăzut, mai ales de acele părți ale programului de formare care par a fi legate de noua investiție – platforma de producție EUCD – și par a fi indispensabile pentru exploatarea acesteia. |
| --- | --- |

(26)

Așa cum s-a indicat anterior, singura îndoială ridicată în decizia de inițiere a procedurii era legată de necesitatea ajutorului prevăzut, mai ales de acele părți ale programului de formare care par a fi legate de noua investiție – platforma de producție EUCD – și par a fi indispensabile pentru exploatarea acesteia.

| (27) | Comisia subliniază că Belgia a acceptat principiul potrivit căruia pot fi susținute numai activitățile de formare care nu ar fi întreprinse în lipsa ajutorului. |
| --- | --- |

(27)

Comisia subliniază că Belgia a acceptat principiul potrivit căruia pot fi susținute numai activitățile de formare care nu ar fi întreprinse în lipsa ajutorului.

| (28) | Pentru a respecta acest principiu, Belgia a realizat o distincție între activitățile care ar fi întreprinse oricum de către VCG, deoarece sunt necesare pentru utilizarea noii platforme, și cele care au în vedere obiective „a căror realizare nu ar fi permisă doar de forțele pieței” (12), deoarece nu se limitează la ceea ce este necesar și deoarece avantajele pe care VCG le-ar avea de pe urma acestora sunt insuficiente pentru a compensa costurile suportate. Comisia a analizat explicațiile oferite de Belgia, sintetizate în considerentele 15-19 din prezenta decizie. Pe scurt, Belgia a afirmat că, în absența ajutorului, nu ar fi angajate cheltuieli eligibile considerabile legate de modulele 1 și 3 ale programului. Comisia este de acord că, în mod clar, modulul 1 nu este legat de noua platformă. Astfel, acesta nu este necesar pentru utilizarea platformei. Întrucât aceste activități de formare sunt mai degrabă de natură generală și o serie de factori împiedică realizarea lor de către VCG, Comisia consideră că este foarte probabil ca modulul 1 să nu fie organizat în lipsa ajutorului. În privința modulului 3, Belgia a exclus cheltuielile de formare care, pe baza celor constatate anterior în urma unor investiții similare, sunt necesare pentru exploatarea noii platforme și a limitat cheltuielile eligibile la activitățile de formare care depășesc ceea ce este strict necesar. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a respecta acest principiu, Belgia a realizat o distincție între activitățile care ar fi întreprinse oricum de către VCG, deoarece sunt necesare pentru utilizarea noii platforme, și cele care au în vedere obiective „a căror realizare nu ar fi permisă doar de forțele pieței” (12), deoarece nu se limitează la ceea ce este necesar și deoarece avantajele pe care VCG le-ar avea de pe urma acestora sunt insuficiente pentru a compensa costurile suportate. Comisia a analizat explicațiile oferite de Belgia, sintetizate în considerentele 15-19 din prezenta decizie. Pe scurt, Belgia a afirmat că, în absența ajutorului, nu ar fi angajate cheltuieli eligibile considerabile legate de modulele 1 și 3 ale programului. Comisia este de acord că, în mod clar, modulul 1 nu este legat de noua platformă. Astfel, acesta nu este necesar pentru utilizarea platformei. Întrucât aceste activități de formare sunt mai degrabă de natură generală și o serie de factori împiedică realizarea lor de către VCG, Comisia consideră că este foarte probabil ca modulul 1 să nu fie organizat în lipsa ajutorului. În privința modulului 3, Belgia a exclus cheltuielile de formare care, pe baza celor constatate anterior în urma unor investiții similare, sunt necesare pentru exploatarea noii platforme și a limitat cheltuielile eligibile la activitățile de formare care depășesc ceea ce este strict necesar.

| (29) | Prin urmare, Comisia consideră că Belgia a identificat corect activitățile de formare care nu ar fi realizate fără sprijinul statului. Întrucât Belgia are intenția de a nu susține decât acest tip de activități și de a nu acorda niciun ajutor pentru formările pe care VCG le-ar organiza oricum, Comisia concluzionează că, în conformitate cu obiectivul prevăzut în considerentul 10 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, ajutorul „crește numărul muncitorilor calificați pe care și alte întreprinderi îi pot angaja” și că astfel, în temeiul condiției prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, „facilitează dezvoltarea anumitor activități sau anumitor regiuni economice”. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, Comisia consideră că Belgia a identificat corect activitățile de formare care nu ar fi realizate fără sprijinul statului. Întrucât Belgia are intenția de a nu susține decât acest tip de activități și de a nu acorda niciun ajutor pentru formările pe care VCG le-ar organiza oricum, Comisia concluzionează că, în conformitate cu obiectivul prevăzut în considerentul 10 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, ajutorul „crește numărul muncitorilor calificați pe care și alte întreprinderi îi pot angaja” și că astfel, în temeiul condiției prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, „facilitează dezvoltarea anumitor activități sau anumitor regiuni economice”.

VII.   CONCLUZIE

| (30) | Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul este compatibil cu piața comună, |
| --- | --- |

(30)

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul este compatibil cu piața comună,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat, în valoare de 3 538 580,57 de euro, pe care Belgia intenționează să îl acorde societății Volvo Cars Gent, este compatibil cu piața comună.

Astfel, se autorizează acordarea ajutorului în valoare de 3 538 580,57 de euro.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei.

Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2008.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 265, 7.11.2007, p. 21.

1

(2)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

2

(3)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 68/2001 face distincția între formarea generală (care oferă calificări transferabile unui alt sector sau unei alte întreprinderi) și formarea specifică (care oferă calificări aplicabile mai ales postului actual al angajatului și care nu sunt transferabile sau sunt transferabile doar într-o anumită măsură). Intensitatea ajutorului autorizat este mai mare pentru formarea generală decât pentru formarea specifică (în acest caz, este de 50 și, respectiv, 25 %).

4

(5)  Scrisoare din partea autorităților belgiene din 15 ianuarie 2008.

5

(6)  Mâna de lucru angajată de VCG a crescut între 2002 și 2005, de la 3 999 la 5 299 de persoane, înainte de a scădea la 4 929 și, respectiv, aproximativ 4 800 de persoane în 2006 și 2007.

6

(7)  Lucrătorii care părăsesc societatea sunt de obicei angajați de următoarele trei societăți din zonă: Volvo Trucks, Arcelor și Eandis/Electrabel.

7

(8)  Formarea necesară a fost determinată pe baza practicii obișnuite a societății VCG, observată în cazurile anterioare.

8

(9)  De exemplu, în cadrul cursului de robotică, sunt prevăzute 16 ore de formare de participant. Acest număr de ore este necesar pentru a le permite angajaților să utilizeze corect și sigur roboții, la același nivel de eficiență ca în prezent. Datorită ajutorului acordat de autoritățile flamande, VCG a acceptat să crească numărul de ore de formare până la 24. Această formare mai avansată crește atractivitatea pe piața muncii a angajaților care beneficiază de aceasta.

9

(10)  Astfel, ca de fiecare dată când este introdusă o nouă platformă, un anumit număr de „lucrători pivot” trebuie trimiși la Volvo Suedia pentru a învăța acolo modul detaliat de funcționare al platformei, scopul fiind acela ca acești lucrători să transmită aceste cunoștințe mai departe celorlalți angajați ai Volvo Cars Gent. Belgia afirmă că ajutorul îi va permite societății VCG să trimită în Suedia mai mulți angajați decât este strict necesar pentru utilizarea platformei EUCD. În plus, compania va trimite și angajați care nu au participat niciodată la o formare pivot, în loc să rezerve acestă formare angajaților care au deja experiență în acest sens.

10

(11)  Astfel cum au indicat autoritățile belgiene în scrisoarea din 7 iulie 2007.

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 68/2001, considerentul 11.

12

---

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/50

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 aprilie 2008

privind Ajutorul de stat C 23/07 (ex N 118/07) pe care Regatul Unit intenționează să îl acorde pentru Vauxhall Motors Ltd

[notificată cu numărul C(2008) 1333]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/710/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din data de 28 februarie 2007, înregistrată la Comisie la 6 martie 2007, Regatul Unit a notificat Comisiei ajutorul menționat anterior pentru uzina de asamblare Vauxhall de la Ellesmere Port a concernului General Motors (denumit în continuare „GM”). Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din data de 4 aprilie 2007 (ref. D/51586), la care autoritățile au răspuns prin scrisoarea din data de 22 mai 2007. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 28 februarie 2007, înregistrată la Comisie la 6 martie 2007, Regatul Unit a notificat Comisiei ajutorul menționat anterior pentru uzina de asamblare Vauxhall de la Ellesmere Port a concernului General Motors (denumit în continuare „GM”). Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din data de 4 aprilie 2007 (ref. D/51586), la care autoritățile au răspuns prin scrisoarea din data de 22 mai 2007.

| (2) | Prin scrisoarea din data de 10 iulie 2007, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la acest ajutor. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din data de 10 iulie 2007, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE cu privire la acest ajutor.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura („decizia de inițiere”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura („decizia de inițiere”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (4) | Regatul Unit și-a transmis observațiile prin scrisoarea din 10 august 2007 (înregistrată la Comisie la aceeași dată cu ref. A/36735), respectiv prin scrisoarea din 29 ianuarie 2008 (înregistrată la Comisie la aceeași dată cu ref. A/1724). La 10 ianuarie 2008 a avut loc o întrevedere între serviciile Comisiei și autoritățile Regatului Unit în prezența beneficiarului ajutorului. |
| --- | --- |

(4)

Regatul Unit și-a transmis observațiile prin scrisoarea din 10 august 2007 (înregistrată la Comisie la aceeași dată cu ref. A/36735), respectiv prin scrisoarea din 29 ianuarie 2008 (înregistrată la Comisie la aceeași dată cu ref. A/1724). La 10 ianuarie 2008 a avut loc o întrevedere între serviciile Comisiei și autoritățile Regatului Unit în prezența beneficiarului ajutorului.

| (5) | Comisia a primit observații de la părțile interesate. Comisia a transmis aceste observații Regatului Unit, căruia i s-a dat ocazia de a răspunde. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații de la părțile interesate. Comisia a transmis aceste observații Regatului Unit, căruia i s-a dat ocazia de a răspunde.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1.   Beneficiarul

| (6) | Beneficiarul ajutorului este Vauxhall Motors Ltd din Ellesmere Port, Regatul Unit (denumit în continuare „Vauxhall”), o uzină producătoare de automobile, unitate operațională a Vauxhall Motors Ltd și parte a GM. Uzina produce automobile din gama de modele Opel (care se vând în Regatul Unit sub marca Vauxhall), în prezent Astra, a cărei fabricație va fi oprită în 2009. Vauxhall este situat în Ellesmere Port din comitatul Cheshire, din regiunea de nord-vest a Angliei (3) și dispune de aproape 2 200 de salariați. |
| --- | --- |

(6)

Beneficiarul ajutorului este Vauxhall Motors Ltd din Ellesmere Port, Regatul Unit (denumit în continuare „Vauxhall”), o uzină producătoare de automobile, unitate operațională a Vauxhall Motors Ltd și parte a GM. Uzina produce automobile din gama de modele Opel (care se vând în Regatul Unit sub marca Vauxhall), în prezent Astra, a cărei fabricație va fi oprită în 2009. Vauxhall este situat în Ellesmere Port din comitatul Cheshire, din regiunea de nord-vest a Angliei (3) și dispune de aproape 2 200 de salariați.

| (7) | La 17 aprilie 2007, GM a anunțat că Vauxhall se numără printre locațiile europene ale GM selectate în vederea fabricării vehiculului compact global (Global Compact Vehicle), modelul care va înlocui Astra. |
| --- | --- |

(7)

La 17 aprilie 2007, GM a anunțat că Vauxhall se numără printre locațiile europene ale GM selectate în vederea fabricării vehiculului compact global (Global Compact Vehicle), modelul care va înlocui Astra.

2.2.   Programul de formare

| (8) | Vauxhall intenționează să pună în aplicare un amplu program de formare pentru forța sa de muncă. Formarea urmează să fie împărțită în opt domenii de formare distincte, dintre care următoarele șase sunt considerate de către Regatul Unit drept eligibile pentru ajutorul de formare:
  (a)   Formarea în domeniul sistemelor de producție: Această formare vizează toate aspectele legate de sistemele de producție și de control al calității ale Vauxhall. Obiectivul este de a oferi o mai bună înțelegere de către salariați a procesului de construcție și să atingă astfel un standard mai ridicat, să diminueze defectele și să îmbunătățească procesul de soluționare a problemelor.
  (b)   Planul de formare integrată: Acest segment al formării vizează punerea în aplicare a „sistemului de producție global” (SPG) care încorporează cele mai bune practici și tehnologii în cadrul unui sistem comun de producție pentru operațiunile GM. Printr-o serie de obiective („implicarea personalului”, „standardizare”, „calitate încorporată”, „timp de realizare scurt”, „îmbunătățire continuă”), formarea va permite salariaților Vauxhall să construiască mai bine generațiile viitoare de automobile.
  (c)   Schimbarea tipului de cultură: Această formare urmărește să insufle în rândul forței de muncă sentimentul unui obiectiv comun și al responsabilității colective și să creeze o cultură de echipă fondată pe excelența în producție.
  (d)   Dubla calificare: Obiectivul acestei formări constă în crearea unei forțe de muncă flexibile, care să permită personalului cu o calificare de bază în domeniul ingineriei mecanice să dobândească calificări în domeniul ingineriei electrice și invers, iar celor cu calificări de bază în domeniul ingineriei electrice să dobândească calificări în domeniul mecanicii.
  (e)   Producția cu costuri reduse: Acest proiect este menit să asigure familiarizarea forței de muncă cu principiile și tehnicile producției cu costuri reduse, precum și conștientizarea deplină de către salariați a avantajelor pe care le are aplicarea acestora în cadrul procesului de producție de la Vauxhall. Un rol central în cadrul acestui segment din programul de formare îl va deține detașarea salariaților la o altă uzină a GM, în afara Regatului Unit.
  (f)   Studenții: Prin acest program, Vauxhall organizează cursuri de douăsprezece luni pentru tinerii studenți de nivel universitar. Diferitele programe (de exemplu „Inginer de planificare de caroserii”, „Analist financiar”, „Inginer de planificare a asamblării generale”) combină studiul cu experiența profesională, sub supravegherea unui mentor. Pentru niciuna dintre părți nu există nicio obligație contractuală de a continua raporturile de muncă la sfârșitul programului de formare. |
| --- | --- |

(8)

Vauxhall intenționează să pună în aplicare un amplu program de formare pentru forța sa de muncă. Formarea urmează să fie împărțită în opt domenii de formare distincte, dintre care următoarele șase sunt considerate de către Regatul Unit drept eligibile pentru ajutorul de formare:

(a)   Formarea în domeniul sistemelor de producție: Această formare vizează toate aspectele legate de sistemele de producție și de control al calității ale Vauxhall. Obiectivul este de a oferi o mai bună înțelegere de către salariați a procesului de construcție și să atingă astfel un standard mai ridicat, să diminueze defectele și să îmbunătățească procesul de soluționare a problemelor.

(b)   Planul de formare integrată: Acest segment al formării vizează punerea în aplicare a „sistemului de producție global” (SPG) care încorporează cele mai bune practici și tehnologii în cadrul unui sistem comun de producție pentru operațiunile GM. Printr-o serie de obiective („implicarea personalului”, „standardizare”, „calitate încorporată”, „timp de realizare scurt”, „îmbunătățire continuă”), formarea va permite salariaților Vauxhall să construiască mai bine generațiile viitoare de automobile.

(c)   Schimbarea tipului de cultură: Această formare urmărește să insufle în rândul forței de muncă sentimentul unui obiectiv comun și al responsabilității colective și să creeze o cultură de echipă fondată pe excelența în producție.

(d)   Dubla calificare: Obiectivul acestei formări constă în crearea unei forțe de muncă flexibile, care să permită personalului cu o calificare de bază în domeniul ingineriei mecanice să dobândească calificări în domeniul ingineriei electrice și invers, iar celor cu calificări de bază în domeniul ingineriei electrice să dobândească calificări în domeniul mecanicii.

(e)   Producția cu costuri reduse: Acest proiect este menit să asigure familiarizarea forței de muncă cu principiile și tehnicile producției cu costuri reduse, precum și conștientizarea deplină de către salariați a avantajelor pe care le are aplicarea acestora în cadrul procesului de producție de la Vauxhall. Un rol central în cadrul acestui segment din programul de formare îl va deține detașarea salariaților la o altă uzină a GM, în afara Regatului Unit.

(f)   Studenții: Prin acest program, Vauxhall organizează cursuri de douăsprezece luni pentru tinerii studenți de nivel universitar. Diferitele programe (de exemplu „Inginer de planificare de caroserii”, „Analist financiar”, „Inginer de planificare a asamblării generale”) combină studiul cu experiența profesională, sub supravegherea unui mentor. Pentru niciuna dintre părți nu există nicio obligație contractuală de a continua raporturile de muncă la sfârșitul programului de formare.

| (9) | În afara celor șase domenii de formare care ar urma să beneficieze de ajutorul de stat notificat, programul cuprinde domeniile de formare „Ucenici” (respectiv un program de ucenicie pentru tineri) și „Schimbarea modelului” (care constă în formarea necesară pentru adaptarea la producerea modelului de vehicul global), precum și o serie de activități legate de „Evaluarea formării și a performanțelor”. În plus, Vauxhall organizează o „formare de rutină” pentru toate calificările necesare pentru operațiunile curente ale uzinei. |
| --- | --- |

(9)

În afara celor șase domenii de formare care ar urma să beneficieze de ajutorul de stat notificat, programul cuprinde domeniile de formare „Ucenici” (respectiv un program de ucenicie pentru tineri) și „Schimbarea modelului” (care constă în formarea necesară pentru adaptarea la producerea modelului de vehicul global), precum și o serie de activități legate de „Evaluarea formării și a performanțelor”. În plus, Vauxhall organizează o „formare de rutină” pentru toate calificările necesare pentru operațiunile curente ale uzinei.

| (10) | Potrivit informațiilor furnizate de Regatul Unit, formarea care ar urma să beneficieze de ajutor reprezintă în principal o formare de tip general, cu câteva elemente de formare specifică (4). Planul de formare urmează să fie realizat pe o perioadă de șase ani (2007-2012, inclusiv) și va viza toți salariații întreprinderii Vauxhall. Regatul Unit a asigurat Comisia că ajutorul va fi acordat numai după aprobarea acestuia de către Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Potrivit informațiilor furnizate de Regatul Unit, formarea care ar urma să beneficieze de ajutor reprezintă în principal o formare de tip general, cu câteva elemente de formare specifică (4). Planul de formare urmează să fie realizat pe o perioadă de șase ani (2007-2012, inclusiv) și va viza toți salariații întreprinderii Vauxhall. Regatul Unit a asigurat Comisia că ajutorul va fi acordat numai după aprobarea acestuia de către Comisie.

2.3.   Ajutorul

| (11) | Ajutorul urmează să fie acordat sub forma unei subvenții în valoare de 8 784 767 GBP, care se plătește în șase tranșe anuale pe durata programului de formare. Ajutorul se acordă sub formă de ajutor individual de către North West Regional Development Agency (Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB). |
| --- | --- |

(11)

Ajutorul urmează să fie acordat sub forma unei subvenții în valoare de 8 784 767 GBP, care se plătește în șase tranșe anuale pe durata programului de formare. Ajutorul se acordă sub formă de ajutor individual de către North West Regional Development Agency (Renaissance House, Centre Park, Warrington WA1 1XB).

| (12) | Potrivit informațiilor furnizate de Regatul Unit, costurile eligibile pentru formare și ajutor sunt defalcate în conformitate cu următorul tabel (costurile pentru domeniile de formare „Ucenicie” și „Schimbarea modelului” și „Bugetul pentru formarea de rutină” nu sunt considerate eligibile pentru ajutorul de formare de către Regatul Unit) (5):











  Proiecte | Formare generală – Costuri eligibile în GBP | Formare specifică – Costuri eligibile în GBP | Compensare salarială în GBP | Totalul costurilor eligibile în GBP | Ajutor în GBP | Intensitate în % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Formare în domeniul sistemelor de producție | [...] (6) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Plan de formare integrată | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Schimbarea de cultură | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dubla calificare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Producția cu costuri reduse | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Studenți | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total | 9 870 316 | 499 367 | 6 248 338 | 16 618 021 | 8 784 767 | 52,86 |
| Ucenici | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Introducere de noi modele | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Potrivit informațiilor furnizate de Regatul Unit, costurile eligibile pentru formare și ajutor sunt defalcate în conformitate cu următorul tabel (costurile pentru domeniile de formare „Ucenicie” și „Schimbarea modelului” și „Bugetul pentru formarea de rutină” nu sunt considerate eligibile pentru ajutorul de formare de către Regatul Unit) (5):

Proiecte

Formare generală – Costuri eligibile în GBP

Formare specifică – Costuri eligibile în GBP

Compensare salarială în GBP

Totalul costurilor eligibile în GBP

Ajutor în GBP

Intensitate în %

Formare în domeniul sistemelor de producție

[...] (6)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Plan de formare integrată

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Schimbarea de cultură

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dubla calificare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Producția cu costuri reduse

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Studenți

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

9 870 316

499 367

6 248 338

16 618 021

8 784 767

52,86

Ucenici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Introducere de noi modele

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Potrivit Regatului Unit, cuantumul ajutorului respectă intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari, prevăzută la articolul 4 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare, respectiv 50 % pentru formarea generală și 25 % pentru formarea specifică, majorate cu 3,7 % pentru formarea lucrătorilor defavorizați, astfel cum este definită la articolul 2 litera (g) din regulamentul respectiv (7). |
| --- | --- |

(13)

Potrivit Regatului Unit, cuantumul ajutorului respectă intensitatea ajutoarelor pentru întreprinderile mari, prevăzută la articolul 4 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare, respectiv 50 % pentru formarea generală și 25 % pentru formarea specifică, majorate cu 3,7 % pentru formarea lucrătorilor defavorizați, astfel cum este definită la articolul 2 litera (g) din regulamentul respectiv (7).

3.   MOTIVELE INIȚIERII INVESTIGAȚIEI FORMALE

| (14) | În decizia de inițiere s-au exprimat o serie de îndoieli cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața comună din motivele expuse în secțiunile 3.1 și 3.2. |
| --- | --- |

(14)

În decizia de inițiere s-au exprimat o serie de îndoieli cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața comună din motivele expuse în secțiunile 3.1 și 3.2.

3.1.   Efectul de stimulare al ajutorului

| (15) | Din motivele expuse pe larg în secțiunea 7 secțiunea „Evaluare”, formarea poate fi considerată compatibilă cu piața comună numai cu condiția ca aceasta să creeze un stimulent necesar pentru formarea finanțată, în absența căruia formarea nu ar avea loc. Formarea care face parte din operațiunile obișnuite ale unei întreprinderi și pentru care forțele pieței ar oferi prin ele însele un stimulent suficient nu poate beneficia de ajutoare pentru formare. |
| --- | --- |

(15)

Din motivele expuse pe larg în secțiunea 7 secțiunea „Evaluare”, formarea poate fi considerată compatibilă cu piața comună numai cu condiția ca aceasta să creeze un stimulent necesar pentru formarea finanțată, în absența căruia formarea nu ar avea loc. Formarea care face parte din operațiunile obișnuite ale unei întreprinderi și pentru care forțele pieței ar oferi prin ele însele un stimulent suficient nu poate beneficia de ajutoare pentru formare.

| (16) | În decizia de inițiere s-a pus sub semnul întrebării efectul de stimulare pentru următoarele domenii de formare: formarea privind sistemele de producție, planul de formare integrată și studenții. Natura acestor îndoieli este descrisă detaliat în secțiunea 7. |
| --- | --- |

(16)

În decizia de inițiere s-a pus sub semnul întrebării efectul de stimulare pentru următoarele domenii de formare: formarea privind sistemele de producție, planul de formare integrată și studenții. Natura acestor îndoieli este descrisă detaliat în secțiunea 7.

3.2.   Distincția dintre formarea generală și cea specifică

| (17) | Pentru diferitele părți ale programului de formare al Vauxhall, autoritățile Regatului Unit au indicat dacă ele consideră că formarea este generală sau specifică și, în consecință, ce intensitate maximă a ajutorului ar trebui să aplice în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. Cu toate acestea, în decizia de inițiere s-au exprimat îndoieli cu privire la eligibilitatea declarată de Regatul Unit pentru următoarele domenii de formare: formarea privind sistemele de producție, planul de formare integrată, schimbarea de cultură și producția cu costuri reduse. Natura acestor îndoieli este descrisă în detaliu în secțiunea 7. |
| --- | --- |

(17)

Pentru diferitele părți ale programului de formare al Vauxhall, autoritățile Regatului Unit au indicat dacă ele consideră că formarea este generală sau specifică și, în consecință, ce intensitate maximă a ajutorului ar trebui să aplice în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. Cu toate acestea, în decizia de inițiere s-au exprimat îndoieli cu privire la eligibilitatea declarată de Regatul Unit pentru următoarele domenii de formare: formarea privind sistemele de producție, planul de formare integrată, schimbarea de cultură și producția cu costuri reduse. Natura acestor îndoieli este descrisă în detaliu în secțiunea 7.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (18) | Comisia a primit observații de la părțile interesate enumerate în anexă. Aceste observații au fost în mare parte similare, concentrându-se asupra unor aspecte generale, fără a intra în detaliile ajutorului. Nu s-au primit observații din partea concurenților întreprinderii Vauxhall. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a primit observații de la părțile interesate enumerate în anexă. Aceste observații au fost în mare parte similare, concentrându-se asupra unor aspecte generale, fără a intra în detaliile ajutorului. Nu s-au primit observații din partea concurenților întreprinderii Vauxhall.

| (19) | Observațiile părților interesate pot fi sintetizate după cum urmează:






  (a) | Multe dintre părți au subliniat faptul că Vauxhall se situează într-o zonă care suferă de penurie de forță de muncă calificată și de un șomaj aflat în permanență peste medie. Aceste părți consideră că programul de formare prevăzut ar putea reprezenta o contribuție valoroasă pentru regiunea respectivă în ansamblul său. |
| --- | --- | --- |

(19)

Observațiile părților interesate pot fi sintetizate după cum urmează:

(a)

Multe dintre părți au subliniat faptul că Vauxhall se situează într-o zonă care suferă de penurie de forță de muncă calificată și de un șomaj aflat în permanență peste medie. Aceste părți consideră că programul de formare prevăzut ar putea reprezenta o contribuție valoroasă pentru regiunea respectivă în ansamblul său.

| (b) | Părțile interesate au susținut, de asemenea, că formarea va avea ca rezultat dobândirea de competențe comune industriei automobilistice, dacă nu chiar întregii industrii producătoare. Astfel, formarea va conduce la dobândirea unor competențe transferabile și, în consecință, ar trebui considerată în mare parte drept formare generală. Caracterul transferabil al competențelor înseamnă că întreaga regiune va beneficia de formarea oferită de Vauxhall. |
| --- | --- |

(b)

Părțile interesate au susținut, de asemenea, că formarea va avea ca rezultat dobândirea de competențe comune industriei automobilistice, dacă nu chiar întregii industrii producătoare. Astfel, formarea va conduce la dobândirea unor competențe transferabile și, în consecință, ar trebui considerată în mare parte drept formare generală. Caracterul transferabil al competențelor înseamnă că întreaga regiune va beneficia de formarea oferită de Vauxhall.

| (c) | Toate părțile interesate consideră pe fond că ajutorul este compatibil cu piața comună și fac apel la Comisie să se pronunțe în favoarea ajutorului. |
| --- | --- |

(c)

Toate părțile interesate consideră pe fond că ajutorul este compatibil cu piața comună și fac apel la Comisie să se pronunțe în favoarea ajutorului.

5.   OBSERVAȚIILE REGATULUI UNIT

5.1.   Efectul de stimulare

| (20) | În ceea ce privește efectul de stimulare, Regatul Unit a arătat că acele competențe care sunt necesare pentru susținerea producției și care, în consecință, ar fi oferite chiar și în absența ajutorului, se furnizează în cadrul formării de rutină oferite salariaților, fiind completate cu formarea suplimentară necesară cu ocazia introducerii noilor modele de autoturisme. În ceea ce privește formarea de rutină, Regatul Unit a indicat faptul că între 2002 și 2007 cheltuielile anuale au rămas stabile, la un nivel mediu de [...] GBP/an (8), dacă se exclud cheltuielile excepționale aferente formării în vederea introducerii noilor modele. |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește efectul de stimulare, Regatul Unit a arătat că acele competențe care sunt necesare pentru susținerea producției și care, în consecință, ar fi oferite chiar și în absența ajutorului, se furnizează în cadrul formării de rutină oferite salariaților, fiind completate cu formarea suplimentară necesară cu ocazia introducerii noilor modele de autoturisme. În ceea ce privește formarea de rutină, Regatul Unit a indicat faptul că între 2002 și 2007 cheltuielile anuale au rămas stabile, la un nivel mediu de [...] GBP/an (8), dacă se exclud cheltuielile excepționale aferente formării în vederea introducerii noilor modele.

| (21) | Spre deosebire de formarea de rutină, programul de formare menționat la considerentul 8 are ca obiectiv dobândirea de către forța de muncă a unor calificări care depășesc ceea ce este necesar pentru menținerea competitivității și care, prin urmare, nu ar fi justificate numai de forțele pieței. Acest program de formare este diferit de programul de formare de rutină de la Vauxhall și de formarea specifică ce va fi oferită în contextul deciziei de a produce noul vehicul compact global la Vauxhall. Astfel, ajutorul nu va subvenționa numai o formare operațională esențială, ci va constitui un stimulent necesar în vederea organizării unor cursuri de formare suplimentare. |
| --- | --- |

(21)

Spre deosebire de formarea de rutină, programul de formare menționat la considerentul 8 are ca obiectiv dobândirea de către forța de muncă a unor calificări care depășesc ceea ce este necesar pentru menținerea competitivității și care, prin urmare, nu ar fi justificate numai de forțele pieței. Acest program de formare este diferit de programul de formare de rutină de la Vauxhall și de formarea specifică ce va fi oferită în contextul deciziei de a produce noul vehicul compact global la Vauxhall. Astfel, ajutorul nu va subvenționa numai o formare operațională esențială, ci va constitui un stimulent necesar în vederea organizării unor cursuri de formare suplimentare.

| (22) | Mai exact, în legătură cu diferitele domenii de formare menționate în decizia de inițiere: |
| --- | --- |

(22)

Mai exact, în legătură cu diferitele domenii de formare menționate în decizia de inițiere:

| (23) | Formarea în domeniul sistemelor de producție: Regatul Unit a explicat că Vauxhall oferă cursuri anuale de formare de rutină, prin care salariații se familiarizează cu o serie de metode riguros standardizate pentru fiecare operațiune în parte. O astfel de formare are la bază mai degrabă o învățare pur mecanică decât o înțelegere aprofundată a procesului. Această formare de rutină are ca rezultat dobândirea competențelor necesare pentru funcționarea normală a uzinei și va fi organizată în paralel cu programul de formare. Spre deosebire de aceasta, programul de formare completează formarea de rutină și conferă personalului competențe care depășesc necesitățile operaționale ale uzinei și ceea ce ar putea fi justificat numai de forțele pieței. De asemenea, Regatul Unit a furnizat detalii atât cu privire la conținutul programului de formare de rutină, cât și la cel al programului de formare în domeniul sistemelor de producție (9). |
| --- | --- |

(23)

Formarea în domeniul sistemelor de producție: Regatul Unit a explicat că Vauxhall oferă cursuri anuale de formare de rutină, prin care salariații se familiarizează cu o serie de metode riguros standardizate pentru fiecare operațiune în parte. O astfel de formare are la bază mai degrabă o învățare pur mecanică decât o înțelegere aprofundată a procesului. Această formare de rutină are ca rezultat dobândirea competențelor necesare pentru funcționarea normală a uzinei și va fi organizată în paralel cu programul de formare. Spre deosebire de aceasta, programul de formare completează formarea de rutină și conferă personalului competențe care depășesc necesitățile operaționale ale uzinei și ceea ce ar putea fi justificat numai de forțele pieței. De asemenea, Regatul Unit a furnizat detalii atât cu privire la conținutul programului de formare de rutină, cât și la cel al programului de formare în domeniul sistemelor de producție (9).

| (24) | Planul de formare integrată: Cursuri de formare în domeniul SPG au fost oferite și în trecut, iar Vauxhall a îndeplinit în permanență cerințele interne de grup ale GM cu privire la conformitatea cu SPG (10). Ar trebui ca Vauxhall să poată respecta în continuare aceste standarde în cadrul formării minime de rutină. Programul de formare integrată depășește necesitățile producției și ceea ce este necesar pentru respectarea standardelor de grup ale GM. Scopul este acela de a se ajunge la o calificare a salariaților care să depășească nivelul de formare necesar pentru simpla îndeplinire a atribuțiilor în cadrul postului ocupat și de a-i ajuta să dobândească o înțelegere mai profundă a principiilor care stau la baza procesului de producție. Din cauza costurilor semnificative pe care le presupune, această formare neesențială nu ar fi oferită din bugetul pentru formare de care dispune Vauxhall. |
| --- | --- |

(24)

Planul de formare integrată: Cursuri de formare în domeniul SPG au fost oferite și în trecut, iar Vauxhall a îndeplinit în permanență cerințele interne de grup ale GM cu privire la conformitatea cu SPG (10). Ar trebui ca Vauxhall să poată respecta în continuare aceste standarde în cadrul formării minime de rutină. Programul de formare integrată depășește necesitățile producției și ceea ce este necesar pentru respectarea standardelor de grup ale GM. Scopul este acela de a se ajunge la o calificare a salariaților care să depășească nivelul de formare necesar pentru simpla îndeplinire a atribuțiilor în cadrul postului ocupat și de a-i ajuta să dobândească o înțelegere mai profundă a principiilor care stau la baza procesului de producție. Din cauza costurilor semnificative pe care le presupune, această formare neesențială nu ar fi oferită din bugetul pentru formare de care dispune Vauxhall.

| (25) | Studenții: Deși această formare a fost oferită în trecut fără ajutor, avantajul oferit de aceasta întreprinderii Vauxhall a fost în mare măsură diminuat de imposibilitatea de a recruta studenți după absolvire, cu care s-a confruntat Vauxhall în ultimii de ani. Prin urmare, este foarte probabil ca, în lipsa ajutorului, programul pentru studenți, care presupune acordarea de către unii angajați permanenți a unui volum considerabil de timp pentru formarea studenților, să fie sistat. |
| --- | --- |

(25)

Studenții: Deși această formare a fost oferită în trecut fără ajutor, avantajul oferit de aceasta întreprinderii Vauxhall a fost în mare măsură diminuat de imposibilitatea de a recruta studenți după absolvire, cu care s-a confruntat Vauxhall în ultimii de ani. Prin urmare, este foarte probabil ca, în lipsa ajutorului, programul pentru studenți, care presupune acordarea de către unii angajați permanenți a unui volum considerabil de timp pentru formarea studenților, să fie sistat.

5.2.   Deosebirea dintre formarea generală și cea specifică

| (26) | În răspunsul dat la decizia de inițiere, Regatul Unit a transmis următoarele observații cu privire la eligibilitatea formării generale și specifice în cadrul diferitelor domenii de formare. |
| --- | --- |

(26)

În răspunsul dat la decizia de inițiere, Regatul Unit a transmis următoarele observații cu privire la eligibilitatea formării generale și specifice în cadrul diferitelor domenii de formare.

| (27) | Formarea în domeniul sistemelor de producție: Calificările oferite în cadrul acestei formări sunt în mare parte transferabile în industria automobilistică sau în industria ușoară în general. Toate cursurile de formare sunt oferite de formatori externi și în mod normal presupun utilizarea unor echipamente de la terți (și anume, utilaje care nu sunt specifice Vauxhall, dar care sunt utilizate la scară largă în diferite industrii (11). Regatul Unit a oferit exemple detaliate privind conținutul acestui program de formare pentru a ilustra că este transferabil. |
| --- | --- |

(27)

Formarea în domeniul sistemelor de producție: Calificările oferite în cadrul acestei formări sunt în mare parte transferabile în industria automobilistică sau în industria ușoară în general. Toate cursurile de formare sunt oferite de formatori externi și în mod normal presupun utilizarea unor echipamente de la terți (și anume, utilaje care nu sunt specifice Vauxhall, dar care sunt utilizate la scară largă în diferite industrii (11). Regatul Unit a oferit exemple detaliate privind conținutul acestui program de formare pentru a ilustra că este transferabil.

| (28) | Planul de formare integrată: SPG nu este un proces de producție brevetat, ci reprezintă simpla etichetare internă de către GM (utilizată pentru a da forței de muncă impresia unui ansamblu unitar de cursuri dedicate acestui concept) a unui ansamblu de metode de producție generice, pe baza tehnicilor introduse de producătorii japonezi și aplicate în prezent în întreaga industrie automobilistică și în alte sectoare. Deși cursurile sunt strâns legate de elemente practice ale procesului de producție, acest fapt se datorează necesității de contextualizare a formării pentru a transmite lucrătorilor calificările generale de bază. |
| --- | --- |

(28)

Planul de formare integrată: SPG nu este un proces de producție brevetat, ci reprezintă simpla etichetare internă de către GM (utilizată pentru a da forței de muncă impresia unui ansamblu unitar de cursuri dedicate acestui concept) a unui ansamblu de metode de producție generice, pe baza tehnicilor introduse de producătorii japonezi și aplicate în prezent în întreaga industrie automobilistică și în alte sectoare. Deși cursurile sunt strâns legate de elemente practice ale procesului de producție, acest fapt se datorează necesității de contextualizare a formării pentru a transmite lucrătorilor calificările generale de bază.

| (29) | Schimbarea de cultură: Această formare nu se concentrează asupra culturii corporatiste a Vauxhall, ci vizează transmiterea unor viziuni comportamentale generale asupra atitudinilor față de schimbare. Întreaga formare va fi concepută și oferită de consultanți externi, care vor folosi pachete de formare generice. |
| --- | --- |

(29)

Schimbarea de cultură: Această formare nu se concentrează asupra culturii corporatiste a Vauxhall, ci vizează transmiterea unor viziuni comportamentale generale asupra atitudinilor față de schimbare. Întreaga formare va fi concepută și oferită de consultanți externi, care vor folosi pachete de formare generice.

| (30) | Producția cu costuri reduse: Scopul acestei formări este de a familiariza forța de muncă cu principiile generale ale producției cu costuri reduse ce stau la baza competențelor practice care fac obiectul altor părți ale programului de formare. Această formare este de natură teoretică și se deosebește în mod radical de activitatea de zi cu zi a salariaților în cadrul procesului de producție și nu va include procesul de construcție sau de producție. Într-adevăr, se intenționează scoaterea lucrătorilor din mediul lor de lucru obișnuit și formarea lor într-un mediu de lucru simulat (12) sau observarea de către aceștia a principiilor producției cu costuri reduse aplicate în alte uzine „de referință”. |
| --- | --- |

(30)

Producția cu costuri reduse: Scopul acestei formări este de a familiariza forța de muncă cu principiile generale ale producției cu costuri reduse ce stau la baza competențelor practice care fac obiectul altor părți ale programului de formare. Această formare este de natură teoretică și se deosebește în mod radical de activitatea de zi cu zi a salariaților în cadrul procesului de producție și nu va include procesul de construcție sau de producție. Într-adevăr, se intenționează scoaterea lucrătorilor din mediul lor de lucru obișnuit și formarea lor într-un mediu de lucru simulat (12) sau observarea de către aceștia a principiilor producției cu costuri reduse aplicate în alte uzine „de referință”.

6.   COMENTARIILE REGATULUI UNIT PE MARGINEA OBSERVAȚIILOR PĂRȚILOR INTERESATE

| (31) | Observațiile părților interesate au fost transmise Regatului Unit, care nu a făcut niciun fel de comentarii. |
| --- | --- |

(31)

Observațiile părților interesate au fost transmise Regatului Unit, care nu a făcut niciun fel de comentarii.

7.   EVALUAREA AJUTORULUI

7.1.   Eligibilitatea ca ajutor de stat

| (32) | În conformitate cu articolul 81 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”, cu excepția cazului în care aceste ajutoare se pot justifica în temeiul articolului 87 alineatul (2) sau (3) din tratat. |
| --- | --- |

(32)

În conformitate cu articolul 81 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”, cu excepția cazului în care aceste ajutoare se pot justifica în temeiul articolului 87 alineatul (2) sau (3) din tratat.

| (33) | Ajutorul notificat ar trebui considerat ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Finanțarea se face sub forma unei subvenții din bugetul general al regiunii de nord-vest și astfel provine din resursele statului. Ajutorul este selectiv, întrucât se limitează la Vauxhall. Ajutorul ar putea denatura concurența de pe piața comună, deoarece, reducând povara unui procent semnificativ din costurile formării, măsura îi va conferi întreprinderii Vauxhall un avantaj față de ceilalți concurenți, care nu beneficiază de ajutor. În sfârșit, piața autovehiculelor se caracterizează prin schimburi comerciale extinse între statele membre. |
| --- | --- |

(33)

Ajutorul notificat ar trebui considerat ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Finanțarea se face sub forma unei subvenții din bugetul general al regiunii de nord-vest și astfel provine din resursele statului. Ajutorul este selectiv, întrucât se limitează la Vauxhall. Ajutorul ar putea denatura concurența de pe piața comună, deoarece, reducând povara unui procent semnificativ din costurile formării, măsura îi va conferi întreprinderii Vauxhall un avantaj față de ceilalți concurenți, care nu beneficiază de ajutor. În sfârșit, piața autovehiculelor se caracterizează prin schimburi comerciale extinse între statele membre.

7.2.   Temeiul juridic al evaluării

| (34) | Regatul Unit a notificat ajutorul ca ajutor individual în temeiul articolului 5 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare, care prevede că, în cazul în care suma acordată unei întreprinderi pentru un proiect de formare unic depășește 1 milion de EUR, ajutorul nu este scutit de cerința de notificare. Se observă că ajutorul se ridică la 8 784 767 GBP și, prin urmare, depășește 1 milion de EUR, urmează să fie plătit unei singure întreprinderi, iar proiectul de formare este un proiect unic. În consecință, cerința de notificare se aplică ajutorului și a fost respectată de Regatul Unit. |
| --- | --- |

(34)

Regatul Unit a notificat ajutorul ca ajutor individual în temeiul articolului 5 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare, care prevede că, în cazul în care suma acordată unei întreprinderi pentru un proiect de formare unic depășește 1 milion de EUR, ajutorul nu este scutit de cerința de notificare. Se observă că ajutorul se ridică la 8 784 767 GBP și, prin urmare, depășește 1 milion de EUR, urmează să fie plătit unei singure întreprinderi, iar proiectul de formare este un proiect unic. În consecință, cerința de notificare se aplică ajutorului și a fost respectată de Regatul Unit.

| (35) | La evaluarea unui ajutor pentru formare individuală care nu îndeplinește criteriile de exceptare prevăzute la articolul 3 din regulamentul privind ajutoarele pentru formare și în conformitate cu deciziile precedente (13), Comisia va întreprinde o evaluare individuală a ajutorului pe baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. Cu toate acestea, pentru evaluarea individuală se aplică, prin analogie, dispozițiile regulamentului privind ajutoarele pentru formare, în special criteriile de scutire stabilite în articolul 4 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(35)

La evaluarea unui ajutor pentru formare individuală care nu îndeplinește criteriile de exceptare prevăzute la articolul 3 din regulamentul privind ajutoarele pentru formare și în conformitate cu deciziile precedente (13), Comisia va întreprinde o evaluare individuală a ajutorului pe baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. Cu toate acestea, pentru evaluarea individuală se aplică, prin analogie, dispozițiile regulamentului privind ajutoarele pentru formare, în special criteriile de scutire stabilite în articolul 4 din regulamentul menționat.

7.3.   Compatibilitatea cu piața comună

7.3.1.   Efectul de stimulare

| (36) | După cum s-a precizat în decizia de inițiere și conform practicii stabilite a Comisiei, trebuie să se evalueze dacă ajutorul este necesar pentru realizarea formării în cauză. Necesitatea ajutorului reprezintă o condiție generală pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil cu piața comună (14). În cazul în care ajutorul nu are drept rezultat o formare suplimentară, nu se poate considera că acesta facilitează dezvoltarea economică a anumitor activități economice sau a anumitor domenii economice în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, nici că acesta corectează defecțiuni ale pieței care determină insuficiența investițiilor de către întreprinderi în formare, astfel cum se menționează la considerentul 10 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. |
| --- | --- |

(36)

După cum s-a precizat în decizia de inițiere și conform practicii stabilite a Comisiei, trebuie să se evalueze dacă ajutorul este necesar pentru realizarea formării în cauză. Necesitatea ajutorului reprezintă o condiție generală pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil cu piața comună (14). În cazul în care ajutorul nu are drept rezultat o formare suplimentară, nu se poate considera că acesta facilitează dezvoltarea economică a anumitor activități economice sau a anumitor domenii economice în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, nici că acesta corectează defecțiuni ale pieței care determină insuficiența investițiilor de către întreprinderi în formare, astfel cum se menționează la considerentul 10 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare.

| (37) | Comisia remarcă faptul că formarea necesară pentru introducerea noului model de vehicul compact global, precum și formarea de rutină de bază sunt excluse din cheltuielile declarate în notificare drept eligibile pentru ajutorul de formare. |
| --- | --- |

(37)

Comisia remarcă faptul că formarea necesară pentru introducerea noului model de vehicul compact global, precum și formarea de rutină de bază sunt excluse din cheltuielile declarate în notificare drept eligibile pentru ajutorul de formare.

| (38) | Având în vedere observațiile transmise de Regatul Unit pe parcursul investigației formale, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind diferitele părți ale programului de formare. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere observațiile transmise de Regatul Unit pe parcursul investigației formale, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind diferitele părți ale programului de formare.

7.3.1.1.   Formarea în domeniul sistemelor de producție

| (39) | În decizia de inițiere, Comisia a considerat că această formare pare a fi necesară pentru a asigura operațiunile obișnuite ale Vauxhall, ceea ce ar trebui să constituie un stimulent suficient pentru ca Vauxhall să organizeze formarea fără ajutor. Prin urmare, s-au exprimat îndoieli cu privire la necesitatea acordării ajutorului pentru ca Vauxhall să organizeze formarea în domeniul sistemelor de producție. |
| --- | --- |

(39)

În decizia de inițiere, Comisia a considerat că această formare pare a fi necesară pentru a asigura operațiunile obișnuite ale Vauxhall, ceea ce ar trebui să constituie un stimulent suficient pentru ca Vauxhall să organizeze formarea fără ajutor. Prin urmare, s-au exprimat îndoieli cu privire la necesitatea acordării ajutorului pentru ca Vauxhall să organizeze formarea în domeniul sistemelor de producție.

| (40) | Ca urmare a deciziei de inițiere, Regatul Unit a prezentat observații bine motivate, care arată că formarea necesară pentru funcționarea uzinei este oferită în cadrul formării anuale de rutină. Formarea în domeniul sistemelor de producție, deși are ca obiect calificări legate de producție, aprofundează formarea de rutină și o extinde la alte categorii de salariați care nu beneficiază de formarea de rutină. După cum s-a menționat la considerentul 20, se observă că bugetul pentru formarea anuală de rutină a rămas stabil în perioada 2002-2007, ceea ce indică faptul că nivelul normal al formării de rutină este suficient pentru necesitățile operațiunilor obișnuite ale întreprinderii Vauxhall. Prin urmare, formarea care urmează să fie organizată în domeniul sistemelor de producție depășește ceea ce Vauxhall ar întreprinde oricum, chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(40)

Ca urmare a deciziei de inițiere, Regatul Unit a prezentat observații bine motivate, care arată că formarea necesară pentru funcționarea uzinei este oferită în cadrul formării anuale de rutină. Formarea în domeniul sistemelor de producție, deși are ca obiect calificări legate de producție, aprofundează formarea de rutină și o extinde la alte categorii de salariați care nu beneficiază de formarea de rutină. După cum s-a menționat la considerentul 20, se observă că bugetul pentru formarea anuală de rutină a rămas stabil în perioada 2002-2007, ceea ce indică faptul că nivelul normal al formării de rutină este suficient pentru necesitățile operațiunilor obișnuite ale întreprinderii Vauxhall. Prin urmare, formarea care urmează să fie organizată în domeniul sistemelor de producție depășește ceea ce Vauxhall ar întreprinde oricum, chiar și în absența ajutorului.

| (41) | În consecință, se impune concluzia că ajutorul va constitui un stimulent pentru acest domeniu de formare. |
| --- | --- |

(41)

În consecință, se impune concluzia că ajutorul va constitui un stimulent pentru acest domeniu de formare.

7.3.1.2.   Planul de formare integrată

| (42) | Conform poziției preliminare adoptate în decizia de inițiere, formarea în domeniul SPG pare să fie esențială pentru operațiunile obișnuite ale Vauxhall și, prin urmare, ar fi probabil realizată fără ajutor. În consecință, s-au exprimat îndoieli cu privire la necesitatea ajutorului pentru ca Vauxhall să realizeze planul de formare integrată. Aceste îndoieli au fost amplificate de faptul că Vauxhall ar trebui să atingă un nivel mai ridicat de conformitate cu SPG în anul 2008 (respectiv [...] în comparație cu [...], realizat de Vauxhall în 2007) pentru a respecta cerințele interne de grup ale GM, fapt ce s-ar putea constitui pentru Vauxhall într-un stimulent pentru organizarea acestei formări fără ajutor de stat, cel puțin parțial. |
| --- | --- |

(42)

Conform poziției preliminare adoptate în decizia de inițiere, formarea în domeniul SPG pare să fie esențială pentru operațiunile obișnuite ale Vauxhall și, prin urmare, ar fi probabil realizată fără ajutor. În consecință, s-au exprimat îndoieli cu privire la necesitatea ajutorului pentru ca Vauxhall să realizeze planul de formare integrată. Aceste îndoieli au fost amplificate de faptul că Vauxhall ar trebui să atingă un nivel mai ridicat de conformitate cu SPG în anul 2008 (respectiv [...] în comparație cu [...], realizat de Vauxhall în 2007) pentru a respecta cerințele interne de grup ale GM, fapt ce s-ar putea constitui pentru Vauxhall într-un stimulent pentru organizarea acestei formări fără ajutor de stat, cel puțin parțial.

| (43) | Din observațiile transmise de Regatul Unit cu privire la decizia de inițiere reiese că s-au mai oferit activități de formare în domeniul SPG și în trecut și că Vauxhall a reușit să îndeplinească standardele interne ale GM de conformitate cu SPG. Acest aspect dovedește că Vauxhall a fost deja în măsură să ofere formarea în domeniul SPG necesară operațiunilor sale, din bugetul propriu destinat activităților de formare de rutină. |
| --- | --- |

(43)

Din observațiile transmise de Regatul Unit cu privire la decizia de inițiere reiese că s-au mai oferit activități de formare în domeniul SPG și în trecut și că Vauxhall a reușit să îndeplinească standardele interne ale GM de conformitate cu SPG. Acest aspect dovedește că Vauxhall a fost deja în măsură să ofere formarea în domeniul SPG necesară operațiunilor sale, din bugetul propriu destinat activităților de formare de rutină.

| (44) | Necesitatea realizării unui nivel mai ridicat de conformitate cu SPG în 2008 ar putea să reprezinte un stimulent pentru Vauxhall în vederea organizării unei formări suplimentare în domeniul SPG. Cu toate acestea, este improbabil ca îmbunătățirea marginală necesară să reprezinte un stimulent suficient pentru realizarea unui program de formare care ar conduce la o creștere cu aproximativ 60 % a bugetului anual pentru formarea de rutină (costurile eligibile pentru planul de formare integrată reprezentând aproximativ [...] GBP/an, în comparație cu bugetul mediu pentru formarea de rutină de [...] GBP/an). |
| --- | --- |

(44)

Necesitatea realizării unui nivel mai ridicat de conformitate cu SPG în 2008 ar putea să reprezinte un stimulent pentru Vauxhall în vederea organizării unei formări suplimentare în domeniul SPG. Cu toate acestea, este improbabil ca îmbunătățirea marginală necesară să reprezinte un stimulent suficient pentru realizarea unui program de formare care ar conduce la o creștere cu aproximativ 60 % a bugetului anual pentru formarea de rutină (costurile eligibile pentru planul de formare integrată reprezentând aproximativ [...] GBP/an, în comparație cu bugetul mediu pentru formarea de rutină de [...] GBP/an).

| (45) | În consecință, se impune concluzia că programul de formare integrată nu ar fi realizat fără ajutor. |
| --- | --- |

(45)

În consecință, se impune concluzia că programul de formare integrată nu ar fi realizat fără ajutor.

7.3.1.3.   Studenții

| (46) | În decizia de inițiere s-a arătat că programul pentru studenți se organizează de câțiva ani fără ajutor de stat, ceea ce ar putea indica faptul că ajutorul notificat nu ar constitui un stimulent necesar în vederea organizării acestei formări. |
| --- | --- |

(46)

În decizia de inițiere s-a arătat că programul pentru studenți se organizează de câțiva ani fără ajutor de stat, ceea ce ar putea indica faptul că ajutorul notificat nu ar constitui un stimulent necesar în vederea organizării acestei formări.

| (47) | În observațiile cu privire la decizia de inițiere, Regatul Unit a explicat că, din cauza constrângerilor bugetare, Vauxhall nu a reușit să angajeze niciunul dintre cei 60 de stagiari care au urmat programul pentru studenți începând cu 2002. Regatul Unit a indicat că programul pentru studenți se află în curs de revizuire bugetară și ar putea fi sistat. |
| --- | --- |

(47)

În observațiile cu privire la decizia de inițiere, Regatul Unit a explicat că, din cauza constrângerilor bugetare, Vauxhall nu a reușit să angajeze niciunul dintre cei 60 de stagiari care au urmat programul pentru studenți începând cu 2002. Regatul Unit a indicat că programul pentru studenți se află în curs de revizuire bugetară și ar putea fi sistat.

| (48) | Se acceptă faptul că imposibilitatea în care se află întreprinderea Vauxhall de a internaliza beneficiile formării și de a recupera costurile acesteia reduce într-o măsură substanțială stimulentul organizării acestei formări numai din resurse proprii (15). Prin urmare, formarea va fi probabil sistată fără stimulentul pe care îl reprezintă ajutorul. |
| --- | --- |

(48)

Se acceptă faptul că imposibilitatea în care se află întreprinderea Vauxhall de a internaliza beneficiile formării și de a recupera costurile acesteia reduce într-o măsură substanțială stimulentul organizării acestei formări numai din resurse proprii (15). Prin urmare, formarea va fi probabil sistată fără stimulentul pe care îl reprezintă ajutorul.

7.3.2.   Distincția dintre formarea generală și cea specifică

| (49) | Termenii „formare specifică” și „formare generală” sunt definiți la articolul 2 literele (d) și (e) din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. Formarea specifică „include o educație în mod direct și în principal aplicabilă locului actual sau viitor al muncitorului în întreprinderea beneficiară și care are ca rezultat calificări care nu sunt transferabile unei alte întreprinderi sau altor domenii de activitate sau care nu sunt transferabile decât într-o mică măsură”. Pe de altă parte, formarea generală „conferă competențe transferabile într-o mare măsură la alte întreprinderi sau alte domenii de activitate și îmbunătățește, prin urmare, în mod semnificativ, posibilitatea salariatului de a fi angajat”. Distincția esențială dintre cele două forme de formare constă astfel în transferabilitatea calificărilor dobândite. |
| --- | --- |

(49)

Termenii „formare specifică” și „formare generală” sunt definiți la articolul 2 literele (d) și (e) din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. Formarea specifică „include o educație în mod direct și în principal aplicabilă locului actual sau viitor al muncitorului în întreprinderea beneficiară și care are ca rezultat calificări care nu sunt transferabile unei alte întreprinderi sau altor domenii de activitate sau care nu sunt transferabile decât într-o mică măsură”. Pe de altă parte, formarea generală „conferă competențe transferabile într-o mare măsură la alte întreprinderi sau alte domenii de activitate și îmbunătățește, prin urmare, în mod semnificativ, posibilitatea salariatului de a fi angajat”. Distincția esențială dintre cele două forme de formare constă astfel în transferabilitatea calificărilor dobândite.

| (50) | Având în vedere observațiile transmise de Regatul Unit pe parcursul investigației formale, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind diferitele părți ale programului de formare. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere observațiile transmise de Regatul Unit pe parcursul investigației formale, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind diferitele părți ale programului de formare.

7.3.2.1.   Formarea în domeniul sistemelor de producție:

| (51) | Această formare are ca obiect toate sistemele de producție și de control al calității de la Vauxhall. În decizia de inițiere s-a considerat că informațiile disponibile Comisiei sunt insuficiente pentru a se asigura că întreaga formare oferită în cadrul acestei categorii este într-adevăr în mare măsură transferabilă și, astfel, reprezintă o formare generală. |
| --- | --- |

(51)

Această formare are ca obiect toate sistemele de producție și de control al calității de la Vauxhall. În decizia de inițiere s-a considerat că informațiile disponibile Comisiei sunt insuficiente pentru a se asigura că întreaga formare oferită în cadrul acestei categorii este într-adevăr în mare măsură transferabilă și, astfel, reprezintă o formare generală.

| (52) | În observațiile sale cu privire la decizia de inițiere, Regatul Unit a furnizat informații detaliate cu privire la cursurile din cadrul formării în domeniul sistemelor de producție. După cum s-a menționat la considerentul 27, toate cursurile respective sunt oferite de formatori externi și, în principal, pe echipamente ale unor terți, utilizate pe scară largă în industria producătoare. Pe baza acestor informații, se impune concluzia că formarea în domeniul sistemelor de producție va conduce la dobândirea de competențe transferabile altor întreprinderi sau altor domenii de activitate. |
| --- | --- |

(52)

În observațiile sale cu privire la decizia de inițiere, Regatul Unit a furnizat informații detaliate cu privire la cursurile din cadrul formării în domeniul sistemelor de producție. După cum s-a menționat la considerentul 27, toate cursurile respective sunt oferite de formatori externi și, în principal, pe echipamente ale unor terți, utilizate pe scară largă în industria producătoare. Pe baza acestor informații, se impune concluzia că formarea în domeniul sistemelor de producție va conduce la dobândirea de competențe transferabile altor întreprinderi sau altor domenii de activitate.

7.3.2.2.   Planul de formare integrată

| (53) | În decizia de inițiere s-a pus întrebarea dacă se poate considera că formarea având ca subiect un sistem de producție brevetat are ca rezultat obținerea de calificări transferabile. S-a considerat că, în măsura în care se referă la un proces de producție specific GM, formarea are probabil un caracter specific. |
| --- | --- |

(53)

În decizia de inițiere s-a pus întrebarea dacă se poate considera că formarea având ca subiect un sistem de producție brevetat are ca rezultat obținerea de calificări transferabile. S-a considerat că, în măsura în care se referă la un proces de producție specific GM, formarea are probabil un caracter specific.

| (54) | Din observațiile primite din partea Regatului Unit în urma deciziei de inițiere a rezultat că SPG nu include proceduri specifice Vauxhall sau GM, ci procese care sunt mai degrabă comune sectorului automobilistic, precum și industriei producătoare în general. Scopul planului de formare integrată este ca forța de muncă să înțeleagă mai bine principiile generice care stau la baza unui proces de producție modern, cu costuri reduse. Regatul Unit a fundamentat această afirmație furnizând detalii cu privire la o serie de cursuri din planul de formare integrată (16). |
| --- | --- |

(54)

Din observațiile primite din partea Regatului Unit în urma deciziei de inițiere a rezultat că SPG nu include proceduri specifice Vauxhall sau GM, ci procese care sunt mai degrabă comune sectorului automobilistic, precum și industriei producătoare în general. Scopul planului de formare integrată este ca forța de muncă să înțeleagă mai bine principiile generice care stau la baza unui proces de producție modern, cu costuri reduse. Regatul Unit a fundamentat această afirmație furnizând detalii cu privire la o serie de cursuri din planul de formare integrată (16).

| (55) | Având în vedere informațiile suplimentare furnizate de Regatul Unit, se impune concluzia că prin cursurile din programul de formare integrată notificat ca formare generală se vor dobândi competențe cu adevărat transferabile. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere informațiile suplimentare furnizate de Regatul Unit, se impune concluzia că prin cursurile din programul de formare integrată notificat ca formare generală se vor dobândi competențe cu adevărat transferabile.

7.3.2.3.   Schimbarea la nivel de cultură

| (56) | În decizia de inițiere, Comisia a făcut observația că autoritățile Regatului Unit nu au prezentat detalii cu privire la conținutul și la rezultatele preconizate ale acestei formări. Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la transferabilitatea competențelor dobândite în cadrul formării privind schimbarea de cultură, care părea să vizeze în mod specific schimbarea culturii corporatiste a Vauxhall. |
| --- | --- |

(56)

În decizia de inițiere, Comisia a făcut observația că autoritățile Regatului Unit nu au prezentat detalii cu privire la conținutul și la rezultatele preconizate ale acestei formări. Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la transferabilitatea competențelor dobândite în cadrul formării privind schimbarea de cultură, care părea să vizeze în mod specific schimbarea culturii corporatiste a Vauxhall.

| (57) | Comisia a remarcat că această formare va fi furnizată de consultanți externi, care vor utiliza pachete de formare standardizate, care se aplică deja într-o serie largă de sectoare economice (17). Astfel, formarea nu va avea drept temă aspecte specifice Vauxhall, ci se va concentra asupra unor aspecte generice legate de gestionarea schimbărilor de cultură, în general. Pe baza acestor informații, se impune concluzia că programul privind schimbarea de cultură va avea drept rezultat dobândirea unor competențe transferabile altor întreprinderi sau domenii de activitate. |
| --- | --- |

(57)

Comisia a remarcat că această formare va fi furnizată de consultanți externi, care vor utiliza pachete de formare standardizate, care se aplică deja într-o serie largă de sectoare economice (17). Astfel, formarea nu va avea drept temă aspecte specifice Vauxhall, ci se va concentra asupra unor aspecte generice legate de gestionarea schimbărilor de cultură, în general. Pe baza acestor informații, se impune concluzia că programul privind schimbarea de cultură va avea drept rezultat dobândirea unor competențe transferabile altor întreprinderi sau domenii de activitate.

7.3.2.4.   Producția cu costuri reduse

| (58) | În notificare, Regatul Unit a invocat faptul că principiile producției cu costuri reduse sunt în general aplicate în întreaga industrie producătoare și că o înțelegere aprofundată a acestor principii are ca rezultat dobândirea de competențe care sunt într-o mare măsură transferabile. Totuși, în decizia de inițiere s-au exprimat îndoieli cu privire la disociabilitatea acestei formări de aplicarea ei practică la Vauxhall și, în consecință, cu privire la probabilitatea ca, prin intermediul unor lucrători individuali, calificările pe care le furnizează să fie în mare măsură transferabile către alte întreprinderi sau domenii de activitate. |
| --- | --- |

(58)

În notificare, Regatul Unit a invocat faptul că principiile producției cu costuri reduse sunt în general aplicate în întreaga industrie producătoare și că o înțelegere aprofundată a acestor principii are ca rezultat dobândirea de competențe care sunt într-o mare măsură transferabile. Totuși, în decizia de inițiere s-au exprimat îndoieli cu privire la disociabilitatea acestei formări de aplicarea ei practică la Vauxhall și, în consecință, cu privire la probabilitatea ca, prin intermediul unor lucrători individuali, calificările pe care le furnizează să fie în mare măsură transferabile către alte întreprinderi sau domenii de activitate.

| (59) | În observațiile transmise, Regatul Unit a arătat că formarea în domeniul producției cu costuri reduse nu va include procesul de producție a autoturismelor și că nu are menirea de a conferi salariaților competențe practice cu aplicabilitate imediată în postul lor obișnuit (acest obiectiv putând fi realizat cu costuri mult mai mici prin formarea obișnuită la locul de muncă). În special, Comisia a luat notă de faptul că toate elementele practice ale formării vor avea loc în alte zone decât cele în care participanții la cursurile de formare lucrează în posturile lor obișnuite. Producția cu costuri reduse reprezintă un curs teoretic (aspectele practice ale producției cu costuri reduse fiind în principal încorporate în planul de formare integrată), iar pentru formare salariații vor fi scoși din contextul obișnuit al activității lor profesionale. Această formare în afara locului de muncă va avea loc fie într-un mediu de lucru simulat, fie într-o altă uzină a GM (18). |
| --- | --- |

(59)

În observațiile transmise, Regatul Unit a arătat că formarea în domeniul producției cu costuri reduse nu va include procesul de producție a autoturismelor și că nu are menirea de a conferi salariaților competențe practice cu aplicabilitate imediată în postul lor obișnuit (acest obiectiv putând fi realizat cu costuri mult mai mici prin formarea obișnuită la locul de muncă). În special, Comisia a luat notă de faptul că toate elementele practice ale formării vor avea loc în alte zone decât cele în care participanții la cursurile de formare lucrează în posturile lor obișnuite. Producția cu costuri reduse reprezintă un curs teoretic (aspectele practice ale producției cu costuri reduse fiind în principal încorporate în planul de formare integrată), iar pentru formare salariații vor fi scoși din contextul obișnuit al activității lor profesionale. Această formare în afara locului de muncă va avea loc fie într-un mediu de lucru simulat, fie într-o altă uzină a GM (18).

| (60) | Se impune concluzia că principiile generale ale producției cu costuri reduse sunt transferabile altor întreprinderi și sectoare. |
| --- | --- |

(60)

Se impune concluzia că principiile generale ale producției cu costuri reduse sunt transferabile altor întreprinderi și sectoare.

8.   CONCLUZII

| (61) | Din motivele expuse mai sus, se impune concluzia că ajutorul notificat va constitui un stimulent necesar pentru programul de formare. |
| --- | --- |

(61)

Din motivele expuse mai sus, se impune concluzia că ajutorul notificat va constitui un stimulent necesar pentru programul de formare.

| (62) | Regatul Unit a prezentat documente justificative transparente și detaliate ale costurilor de formare. Pe baza acestor documente, se impune concluzia că Regatul Unit a realizat o evaluare corectă a costurilor eligibile, astfel cum sunt prezentate la considerentul 12 de mai sus. În special, se impune concluzia că totalul cheltuielilor cu forța de muncă ale participanților la proiectul de formare nu depășeste totalul celorlalte costuri eligibile, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) litera (g) din regulamentul privind ajutoarele pentru formare. |
| --- | --- |

(62)

Regatul Unit a prezentat documente justificative transparente și detaliate ale costurilor de formare. Pe baza acestor documente, se impune concluzia că Regatul Unit a realizat o evaluare corectă a costurilor eligibile, astfel cum sunt prezentate la considerentul 12 de mai sus. În special, se impune concluzia că totalul cheltuielilor cu forța de muncă ale participanților la proiectul de formare nu depășeste totalul celorlalte costuri eligibile, în conformitate cu articolul 4 alineatul (7) litera (g) din regulamentul privind ajutoarele pentru formare.

| (63) | În lumina considerentelor de mai sus, se impune concluzia că notificarea face o distincție corectă între formarea generală și formarea specifică, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare. |
| --- | --- |

(63)

În lumina considerentelor de mai sus, se impune concluzia că notificarea face o distincție corectă între formarea generală și formarea specifică, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare.

| (64) | Intensitatea ajutorului respectă dispozițiile articolului 4 din regulamentul privind ajutoarele pentru formare. În special, creșterea intensității ajutorului pentru lucrătorii defavorizați este conformă cu articolul 4 alineatul (4) din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(64)

Intensitatea ajutorului respectă dispozițiile articolului 4 din regulamentul privind ajutoarele pentru formare. În special, creșterea intensității ajutorului pentru lucrătorii defavorizați este conformă cu articolul 4 alineatul (4) din regulamentul menționat anterior.

| (65) | Autoritățile Regatului Unit au asigurat că ajutorul notificat nu poate fi cumulat cu alte ajutoare de stat pentru a acoperi aceleași costuri eligibile și că Vauxhall nu a primit ajutoare de stat pentru care există un ordin de recuperare neîndeplinit. |
| --- | --- |

(65)

Autoritățile Regatului Unit au asigurat că ajutorul notificat nu poate fi cumulat cu alte ajutoare de stat pentru a acoperi aceleași costuri eligibile și că Vauxhall nu a primit ajutoare de stat pentru care există un ordin de recuperare neîndeplinit.

| (66) | În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că ajutorul este compatibil cu piața comună, |
| --- | --- |

(66)

În lumina celor de mai sus, Comisia consideră că ajutorul este compatibil cu piața comună,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat pe care Regatul Unit intenționează să îl acorde pentru Vauxhall Motors Ltd, în valoare de 8 784 767 GBP, este compatibil cu piața comună în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat.

În consecință, se autorizează acordarea acestui ajutor, în valoare de 8 784 767 GBP.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 16 aprilie 2008.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 243, 17.10.2007, p. 4.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Vauxhall este situat într-o zonă care până la 31 decembrie 2006 putea beneficia de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. De la 1 ianuarie 2007, această regiune este o zonă neasistată.

3

(4)  Termenii „formare generală” și „formare specifică” sunt utilizați în sensul definițiilor de la articolul 2 literele (d) și (e) din Regulamentul (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele pentru formare (JO L 10, 13.1.2001, p. 20). Regulamentul (CE) nr. 68/2001 este denumit în continuare în prezenta decizie „Regulamentul privind ajutoarele pentru formare”.

4

(5)  Sumele din tabel reprezintă sumele finale furnizate de Regatul Unit în observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii (conform solicitării Comisiei. A se vedea nota de subsol 3 din decizia de inițiere.)

5

(6)  Informație confidențială.

6

(7)  În prezent, 37 % din lucrătorii de la Vauxhall sunt considerați lucrători defavorizați. Cea mai mare parte dintre ei se încadrează în categoria persoanelor în vârstă de peste 45 de ani, care nu au atins nivelul celui de-al doilea ciclu de învățământ gimnazial. Cu toate acestea, întrucât formarea urmează să se desfășoare pe parcursul unei perioade de șase ani iar numărul lucrătorilor defavorizați care beneficiază de formare va fi cunoscut doar la data la care va avea loc formarea, autoritățile Regatului Unit intenționează să aplice o creștere generală a intensității ajutorului de 3,7 %. Autoritățile Regatului Unit și-au luat angajamentul de a verifica ex post numărul efectiv de lucrători defavorizați din fiecare proiect de formare și de a rectifica în consecință intensitățile ajutorului aplicat.

7

ex post

(8)  Bugetul pentru formarea de rutină (exclusiv formarea în vederea introducerii unui nou model): [...].

8

(9)  Concret, formarea de rutină se bazează pe asimilarea de către angajat a cerințelor specifice postului său, astfel cum sunt înregistrate într-o serie de documente de bază. Această formare specifică postului este completată cu o serie de cursuri recurente oferite tuturor salariaților sau anumitor grupuri de salariați cu privire la diferite aspecte generale legate de activitățile Vauxhall. De exemplu, această formare include: „5S” (Principii de organizare la locul de muncă), „PDCA & PPS” (Procese pentru asigurarea finalizării fiecărei atribuții și prevenirea reapariției problemelor identificate), „Sisteme PULL” (formare în domeniul sistemelor Andon și al lanțurilor de aprovizionare) și „Gestionarea conflictelor” (modul de soluționare a hărțuirilor la locul de muncă).

9

Andon

(10)  În toate uzinele GM nivelul conformității acestora cu standardele SPG se evaluează anual. Standardele de evaluare și nota de trecere variază de la un an la altul. În 2007, rezultatele obținute de Vauxhall au fost [...]. Totuși, pentru a respecta standardele de grup pentru 2008, Vauxhall va trebui să obțină [...].

10

(11)  De exemplu, formarea în domeniul sistemelor de producție referitoare la reparațiile caroseriilor va include, printre alte teme: robotica Fanuc, sistemele de control Siemens și sistemele de măsurare Perceptron, toate furnizate de formatori externi întreprinderii Vauxhall.

11

(12)  Mediul de lucru simulat (MSE) reprezintă o linie de producție mult simplificată, în care se produce un model de autoturism la scară redusă, în câteva etape. Acesta nu are nicio legătură cu procesul de producție real, ci urmărește să ofere participanților la curs o experiență directă pe marginea unor chestiuni de ordin general legate de structura și configurația procesului de producție.

12

(13)  A se vedea Decizia 2006/938/CE a Comisiei din 4 iulie 2006 privind ajutorul de stat C 40/05 (ex N 331/05) pe care Belgia intenționează să îl acorde pentru Ford Genk (JO C 366, 21.12.2006, p. 32) și Decizia 2007/612/CE a Comisiei din 4 aprilie 2007 privind ajutorul de stat C 14/06 pe care Belgia intenționează să îl pună în aplicare pentru General Motors Belgium din Anvers (JO L 243, 18.9.2007, p. 71). Acest aspect este conform cu considerentul 16 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare.

13

(14)  Acest aspect este reiterat la considerentul 11 din Regulamentul privind ajutoarele pentru formare, care precizează că este necesar să se asigure că „ajutoarele de stat [sunt] limitate la minimul necesar pentru realizarea obiectivului comunitar, pe care doar forțele pieței singure nu ar permite să fie realizat [...]”.

14

(15)  O poziție similară a fost acceptată în Decizia 2007/612/CE din 4 aprilie 2007 privind ajutorul de stat C 14/06. A se vedea considerentul 44 din decizia respectivă.

15

(16)  Astfel, cu titlu de exemplu, cursurile „Modulul Astra Cockpit” și „Modulul Combustibil și sisteme de frânare” vor utiliza câteva etape practice ale procesului de asamblare pentru a ilustra o serie de calificări generice care pot îmbunătăți calitatea și îndeplinirea atribuțiilor, cum ar fi, de exemplu, configurația de amplasare a liniilor (conceperea raportului optim dintre fluxul de material, poziția utilajelor și mișcarea lucrătorului), nivelurile optime ale stocurilor (înțelegerea necesității realizării nivelurilor corecte ale stocurilor) sau ergonomia. Aceste calificări sunt, la rândul lor, transferabile unei game largi de activități, în cadrul industriei producătoare sau în afara acesteia.

16

(17)  Vauxhall intenționează să recurgă la serviciile în materie de formare a două companii, Impact Training Consultancy și Dale Carnegie.

17

(18)  Probabil uzinele GM din Eisenach (Germania) sau din Gliwice (Polonia), care sunt în general recunoscute ca uzine „de referință” în contextul producției cu costuri reduse. Aceste locații sunt în general recunoscute ca fiind exemplare și vizitate cu regularitate de părți din alte întreprinderi sau sectoare. Este evident că alegerea acestor locații se poate justifica prin statutul lor general ca locații „de referință” în contextul aplicării principiilor producției cu costuri reduse și că nu presupune în mod necesar faptul că formarea va fi specifică GM.

18

---

ANEXĂ

Lista părților interesate care au transmis observații în urma inițierii procedurii de investigație detaliată în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat

| — | Northwest Automotive Alliance Ltd |
| --- | --- |

—

Northwest Automotive Alliance Ltd

| — | Andrew Miller, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Andrew Miller, membru al Parlamentului

| — | Christine Russel, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Christine Russel, membru al Parlamentului

| — | Cheshire & Warrington Economic Alliance |
| --- | --- |

—

Cheshire & Warrington Economic Alliance

| — | Ian Lucas, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Ian Lucas, membru al Parlamentului

| — | Consiliul Wirral |
| --- | --- |

—

Consiliul Wirral

| — | The National Skills Academy for Manufacturing |
| --- | --- |

—

The National Skills Academy for Manufacturing

| — | European Metalworkers Federation |
| --- | --- |

—

European Metalworkers Federation

| — | Consiliul orașului Ellesmere Port și al Neston Borough |
| --- | --- |

—

Consiliul orașului Ellesmere Port și al Neston Borough

| — | Lady Winterton, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Lady Winterton, membru al Parlamentului

| — | The Manufacturing Institute |
| --- | --- |

—

The Manufacturing Institute

| — | Ben Chapman, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Ben Chapman, membru al Parlamentului

| — | Cyngor Sir y Fflint/Consiliul Comitatului Flintshire |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir y Fflint/Consiliul Comitatului Flintshire

| — | Confederation of British Industry North West |
| --- | --- |

—

Confederation of British Industry North West

| — | Brian Simpson, membru al Parlamentului |
| --- | --- |

—

Brian Simpson, membru al Parlamentului

| — | Cyngor Sir Ddinbych/Consiliul Comitatului Denbighshire |
| --- | --- |

—

Cyngor Sir Ddinbych/Consiliul Comitatului Denbighshire

---

3.9.2008

| 3.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 236/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 236/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---