# Euroopan unionin L 217/2008

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 217 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 51. vuosikerta13. elokuu 2008 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 217

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

51. vuosikerta13. elokuu 2008

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 805/2008, annettu 7 päivänä elokuuta 2008, Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 437/2004 käyttöön otetun polkumyyntitullin kumoamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 806/2008, annettu 12 päivänä elokuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 10 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 807/2008, annettu 12 päivänä elokuuta 2008, maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1913/2006 muuttamisesta viinialan määräytymisperusteiden osalta | 12 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 808/2008, annettu 11 päivänä elokuuta 2008, Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla IIa ja IV (EY:n vedet) | 14 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 805/2008, annettu 7 päivänä elokuuta 2008, Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 437/2004 käyttöön otetun polkumyyntitullin kumoamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 806/2008, annettu 12 päivänä elokuuta 2008, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

10

*

Komission asetus (EY) N:o 807/2008, annettu 12 päivänä elokuuta 2008, maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1913/2006 muuttamisesta viinialan määräytymisperusteiden osalta

12

*

Komission asetus (EY) N:o 808/2008, annettu 11 päivänä elokuuta 2008, Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla IIa ja IV (EY:n vedet)

14

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2008/664/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 8 päivänä elokuuta 2008, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä tehdyn päätöksen 2005/294/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4252) | 16 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2008/664/EY

*

Komission päätös, tehty 8 päivänä elokuuta 2008, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä tehdyn päätöksen 2005/294/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4252)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4252)

16

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2008/665/YUTP, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2008, Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskevan Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä | 18 |
| Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskeva Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välinen sopimus | 19 |
| | * | Neuvoston päätös 2008/666/YUTP, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen Sveitsin valaliiton osallistumista Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO) koskevan sopimuksen tekemisestä | 23 |
| Sopimus Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO) | 24 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston päätös 2008/665/YUTP, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2008, Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskevan Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

18

Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskeva Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välinen sopimus

19

*

Neuvoston päätös 2008/666/YUTP, tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen Sveitsin valaliiton osallistumista Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO) koskevan sopimuksen tekemisestä

23

Sopimus Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO)

24

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 805/2008,

annettu 7 päivänä elokuuta 2008,

Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 437/2004 käyttöön otetun polkumyyntitullin kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 437/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen, jäljempänä ’isokokoinen kirjolohi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, kuten jäljempänä 19 kappaleessa määritellään, tuonnissa. Lopullinen tulli otettiin käyttöön koko maata koskevana 19,9 prosentin arvotullina, jäljempänä ’voimassa oleva toimenpide’. |
| --- | --- |

(1)

Polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 437/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen, jäljempänä ’isokokoinen kirjolohi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, kuten jäljempänä 19 kappaleessa määritellään, tuonnissa. Lopullinen tulli otettiin käyttöön koko maata koskevana 19,9 prosentin arvotullina, jäljempänä ’voimassa oleva toimenpide’.

2.   Tarkastelua koskeva pyyntö ja vireillepano

| (2) | Komissio vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2007 osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, jonka olivat tehneet perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla lukuisat isokokoisen kirjolohen tuottajat ja viejät eli Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS ja Sirena Norway AS, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2007 osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, jonka olivat tehneet perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla lukuisat isokokoisen kirjolohen tuottajat ja viejät eli Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS ja Sirena Norway AS, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’.

| (3) | Pyynnön esittäjät esittivät alustavaa näyttöä siitä, että toimenpiteiden perustana olevat tekijät ovat muuttuneet ja että muutokset ovat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjät väittivät ja toimittivat alustavaa näyttöä siitä, että heidän vientihintansa yhteisön markkinoilla ovat nousseet merkittävästi ja lisäksi huomattavasti enemmän kuin Norjan kotimarkkinoiden hinnat ja tuotantokustannukset. Pyynnön esittäjät väittivät lisäksi, että tämä laskisi polkumyynnin merkittävästi alle voimassa olevan toimenpiteen tason, minkä vuoksi toimenpiteen soveltamisen jatkaminen sen nykytasolla ei enää ole tarpeen polkumyynnin poistamiseksi. Näytön katsottiin riittävän menettelyn vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Pyynnön esittäjät esittivät alustavaa näyttöä siitä, että toimenpiteiden perustana olevat tekijät ovat muuttuneet ja että muutokset ovat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjät väittivät ja toimittivat alustavaa näyttöä siitä, että heidän vientihintansa yhteisön markkinoilla ovat nousseet merkittävästi ja lisäksi huomattavasti enemmän kuin Norjan kotimarkkinoiden hinnat ja tuotantokustannukset. Pyynnön esittäjät väittivät lisäksi, että tämä laskisi polkumyynnin merkittävästi alle voimassa olevan toimenpiteen tason, minkä vuoksi toimenpiteen soveltamisen jatkaminen sen nykytasolla ei enää ole tarpeen polkumyynnin poistamiseksi. Näytön katsottiin riittävän menettelyn vireille panemiseksi.

| (4) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani vireille Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun julkaisemalla 15 päivänä toukokuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä sitä koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani vireille Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun julkaisemalla 15 päivänä toukokuuta 2007Euroopan unionin virallisessa lehdessä sitä koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (5) | Tarkastelu rajoittui polkumyyntiin, ja sen tarkoituksena oli arvioida, oliko voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen, kumoaminen tai muuttaminen tarpeen. |
| --- | --- |

(5)

Tarkastelu rajoittui polkumyyntiin, ja sen tarkoituksena oli arvioida, oliko voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen, kumoaminen tai muuttaminen tarpeen.

3.   Menettelyn osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta kaikille tunnetuille Norjan viejille/tuottajille, kauppiaille, tuojille ja yhdistyksille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Norjan kuningaskunnan edustajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta kaikille tunnetuille Norjan viejille/tuottajille, kauppiaille, tuojille ja yhdistyksille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Norjan kuningaskunnan edustajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

4.   Otos

| (7) | Menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan mukaan komissio voi päättää käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisen pyynnön perusteella 298 yritystä, joiden osuus tutkimusajanjaksolla käytössä olleista tuotantoluvista oli yli 70 prosenttia, toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Niistä 123 oli isokokoisen kirjolohen viejiä ja/tai tuottajia. Vienti tapahtui joko suoraan tai välillisesti etuyhteydessä olevien ja riippumattomien kauppiaiden välityksellä. |
| --- | --- |

(7)

Menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan mukaan komissio voi päättää käyttää otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisen pyynnön perusteella 298 yritystä, joiden osuus tutkimusajanjaksolla käytössä olleista tuotantoluvista oli yli 70 prosenttia, toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Niistä 123 oli isokokoisen kirjolohen viejiä ja/tai tuottajia. Vienti tapahtui joko suoraan tai välillisesti etuyhteydessä olevien ja riippumattomien kauppiaiden välityksellä.

| (8) | Asianomaisten yritysten suuren määrän takia päätettiin käyttää otantaa ja valita Norjan tuotannonalan edustajien kuulemisen perusteella otokseen ne tuottajayritykset (vientiä harjoittavat tuottajat), joiden yhteisöön suuntautuneen viennin määrä oli suurin. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisten yritysten suuren määrän takia päätettiin käyttää otantaa ja valita Norjan tuotannonalan edustajien kuulemisen perusteella otokseen ne tuottajayritykset (vientiä harjoittavat tuottajat), joiden yhteisöön suuntautuneen viennin määrä oli suurin.

| (9) | Valittu otos kattoi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti suurimman mahdollisen edustavan vientimäärän, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. |
| --- | --- |

(9)

Valittu otos kattoi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti suurimman mahdollisen edustavan vientimäärän, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

| (10) | Otoksen ulkopuolelle jääneet yritykset pyysivät yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä. Pyyntöjen ja otokseen valittujen yritysten suuri määrä johtivat kuitenkin siihen, että yksilölliset tarkastelut katsottiin perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti kohtuuttoman hankaliksi, ja ne olisivat estäneet tutkimuksen loppuun saattamisen ajoissa. Tästä syystä yksilöllisen marginaalin määrittämistä koskevat pyynnöt hylättiin. |
| --- | --- |

(10)

Otoksen ulkopuolelle jääneet yritykset pyysivät yksilöllisen polkumyyntimarginaalin määrittämistä. Pyyntöjen ja otokseen valittujen yritysten suuri määrä johtivat kuitenkin siihen, että yksilölliset tarkastelut katsottiin perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti kohtuuttoman hankaliksi, ja ne olisivat estäneet tutkimuksen loppuun saattamisen ajoissa. Tästä syystä yksilöllisen marginaalin määrittämistä koskevat pyynnöt hylättiin.

| (11) | Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoitti, että se ei kyennyt vastaamaan polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja suljettiin tämän vuoksi otoksen ulkopuolelle, ja sitä koskevien päätelmien perusteena käytettiin saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoitti, että se ei kyennyt vastaamaan polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja suljettiin tämän vuoksi otoksen ulkopuolelle, ja sitä koskevien päätelmien perusteena käytettiin saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (12) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että kaksi muuta otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa ei vienyt niiden tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten tuottamaa tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska vientihintaa ei ollut näin ollen saatavilla, kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(12)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että kaksi muuta otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa ei vienyt niiden tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten tuottamaa tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska vientihintaa ei ollut näin ollen saatavilla, kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää polkumyyntimarginaalia.

| (13) | Lopulliseen otokseen kuuluneet kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa kattoivat noin 33 prosenttia Norjan yhteisöön suuntautuvasta isokokoisen kirjolohen viennistä ja 31 prosenttia Norjan tuotantomäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mitä pidettiin vielä edustavana. |
| --- | --- |

(13)

Lopulliseen otokseen kuuluneet kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa kattoivat noin 33 prosenttia Norjan yhteisöön suuntautuvasta isokokoisen kirjolohen viennistä ja 31 prosenttia Norjan tuotantomäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mitä pidettiin vielä edustavana.

| (14) | Jotta komissio pystyi päättämään, oliko otanta tarpeen tuojien osalta, vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa pyydettiin yhteisön tuojia toimittamaan kyseisessä kohdassa täsmennetyt tiedot. Ainoastaan kolme yhteisön tuojaa vastasi otantalomakkeeseen. Koska yhteistyössä toimineiden tuojien lukumäärä oli näin pieni, otantaa ei tässä tapauksessa tarvittu. |
| --- | --- |

(14)

Jotta komissio pystyi päättämään, oliko otanta tarpeen tuojien osalta, vireillepanoa koskevan ilmoituksen 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa pyydettiin yhteisön tuojia toimittamaan kyseisessä kohdassa täsmennetyt tiedot. Ainoastaan kolme yhteisön tuojaa vastasi otantalomakkeeseen. Koska yhteistyössä toimineiden tuojien lukumäärä oli näin pieni, otantaa ei tässä tapauksessa tarvittu.

| (15) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tätä varten komissio kehotti kaikkia osapuolia, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikkia muita osapuolia, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, toimimaan yhteistyössä tässä menettelyssä ja täyttämään siihen liittyvät kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(15)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tätä varten komissio kehotti kaikkia osapuolia, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikkia muita osapuolia, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, toimimaan yhteistyössä tässä menettelyssä ja täyttämään siihen liittyvät kyselylomakkeet.

| (16) | Komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Tuottajat Norjassa







  — | Marine Harvest AS, Bergen, Norja |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Tuottajat Norjassa

—

Marine Harvest AS, Bergen, Norja

| — | Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norja |
| --- | --- |

—

Hallvard Lerøy AS, Bergen, Norja

| — | Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norja |
| --- | --- |

—

Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norja

| — | Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norja |
| --- | --- |

—

Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Norja

| — | Hyen Laks AS, Hyen, Norja |
| --- | --- |

—

Hyen Laks AS, Hyen, Norja

| b) | Etuyhteydessä olevat kauppiaat Norjassa







  — | Coast Seafood AS, Måløy, Norja |
| --- | --- | --- |

b)

Etuyhteydessä olevat kauppiaat Norjassa

—

Coast Seafood AS, Måløy, Norja

| — | Skaar Norway AS, Florø, Norja. |
| --- | --- |

—

Skaar Norway AS, Florø, Norja.

| (17) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(17)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

5.   Tutkimusajanjakso

| (18) | Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(18)

Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2006 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (19) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Norjasta peräisin oleva tuore, jäähdytetty tai jäädytetty isokokoinen kirjolohi (Oncorhynchus mykiss), joko kokonaisena (perattuna päineen ja kiduksineen, kappalepaino suurempi kuin 1,2 kg, tai perattuna ilman päätä ja kiduksia, kappalepaino suurempi kuin 1 kg) tai fileinä (kappalepaino suurempi kuin 400 g), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Norjasta peräisin oleva tuore, jäähdytetty tai jäädytetty isokokoinen kirjolohi (Oncorhynchus mykiss), joko kokonaisena (perattuna päineen ja kiduksineen, kappalepaino suurempi kuin 1,2 kg, tai perattuna ilman päätä ja kiduksia, kappalepaino suurempi kuin 1 kg) tai fileinä (kappalepaino suurempi kuin 400 g), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (20) | Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 tuotteen eri tarjontamuotoja vastaavasti (tuore tai jäähdytetty kokonainen kala, tuoreet tai jäähdytetyt fileet, jäädytetty kokonainen kala ja jäädytetyt fileet). |
| --- | --- |

(20)

Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 tuotteen eri tarjontamuotoja vastaavasti (tuore tai jäähdytetty kokonainen kala, tuoreet tai jäähdytetyt fileet, jäädytetty kokonainen kala ja jäädytetyt fileet).

2.   Samankaltainen tuote

| (21) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tutkimuksessa vahvistui, tarkasteltavana oleva tuote ja Norjan kotimaan markkinoilla valmistettu ja myytävä tuote todettiin fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan samanlaisiksi. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. Koska tässä tarkastelussa käsiteltiin vain polkumyyntiä, päätelmiä ei tehty yhteisön tuotannonalan valmistamasta ja yhteisön kotimarkkinoilla myymästä tuotteesta. |
| --- | --- |

(21)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tutkimuksessa vahvistui, tarkasteltavana oleva tuote ja Norjan kotimaan markkinoilla valmistettu ja myytävä tuote todettiin fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan samanlaisiksi. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. Koska tässä tarkastelussa käsiteltiin vain polkumyyntiä, päätelmiä ei tehty yhteisön tuotannonalan valmistamasta ja yhteisön kotimarkkinoilla myymästä tuotteesta.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Yleistä

| (22) | Norjalaiset isokokoisen kirjolohen tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön joko suoraan taikka etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien kauppiaiden välityksellä. Vientihinnan laskemiseen käytettiin ainoastaan myyntiä, jonka voitiin todeta suuntautuvan yhteisön markkinoille ja joka tapahtui joko suoraan tai otoksessa mukana oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien ja Norjaan asettautuneiden yritysten välityksellä. |
| --- | --- |

(22)

Norjalaiset isokokoisen kirjolohen tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön joko suoraan taikka etuyhteydessä olevien tai etuyhteydettömien kauppiaiden välityksellä. Vientihinnan laskemiseen käytettiin ainoastaan myyntiä, jonka voitiin todeta suuntautuvan yhteisön markkinoille ja joka tapahtui joko suoraan tai otoksessa mukana oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien ja Norjaan asettautuneiden yritysten välityksellä.

2.   Normaaliarvo

| (23) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(23)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa verrattuna sen yhteisöön suuntautuneeseen kokonaisvientiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yrityksen kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (24) | Jotta voitiin selvittää, oliko kotimaan myynti edustavaa, tarkastelusta suljettiin pois myynti etuyhteydettömille Norjassa sijaitseville kauppiaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tällaisen myynnin lopullista määränpäätä ei voitu varmuudella selvittää. Tutkimus osoittikin, että tällainen myynti oli valtaosaltaan suunnattu kolmansien maiden markkinoille eikä siis kotimaiseen kulutukseen. |
| --- | --- |

(24)

Jotta voitiin selvittää, oliko kotimaan myynti edustavaa, tarkastelusta suljettiin pois myynti etuyhteydettömille Norjassa sijaitseville kauppiaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tällaisen myynnin lopullista määränpäätä ei voitu varmuudella selvittää. Tutkimus osoittikin, että tällainen myynti oli valtaosaltaan suunnattu kolmansien maiden markkinoille eikä siis kotimaiseen kulutukseen.

| (25) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(25)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne kotimarkkinoiden kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (26) | Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(26)

Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia yhteisöön vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (27) | Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli kannattavaa. Tätä varten määritettiin seuraavasti, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla: |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi tutkittiin, voitiinko kunkin sellaisen tuotelajin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotelajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli kannattavaa. Tätä varten määritettiin seuraavasti, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla:

| (28) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä oli yli 80 prosenttia ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallisia kotimarkkinahintoja. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(28)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä oli yli 80 prosenttia ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallisia kotimarkkinahintoja. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.

| (29) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo, edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo, edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.

| (30) | Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin kotimarkkinahinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(30)

Tapauksissa, joissa jonkin tuotelajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia sen kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin kotimarkkinahinnan ei katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (31) | Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli sovellettava toista menetelmää. |
| --- | --- |

(31)

Kun vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen, oli sovellettava toista menetelmää.

| (32) | Tätä varten selvitettiin ensin, voitaisiinko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Norjan muiden tuottajien kotimarkkinahintojen perusteella. Koska otokseen valittujen ryhmien yritysmuodot olivat erittäin monimutkaiset ja erosivat merkittävästi toisistaan, millä hyvin todennäköisesti oli vaikutusta vientiä harjoittavan tuottajan myyntihintaan kotimarkkinoilla, katsottiin, että tässä tapauksessa muiden tuottajien myyntihinnan käyttäminen ei ollut asianmukaista, koska se ei antaisi luotettavampia tuloksia kuin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan omien tietojen käyttäminen. Näin ollen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti seuraavalla tavalla: |
| --- | --- |

(32)

Tätä varten selvitettiin ensin, voitaisiinko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Norjan muiden tuottajien kotimarkkinahintojen perusteella. Koska otokseen valittujen ryhmien yritysmuodot olivat erittäin monimutkaiset ja erosivat merkittävästi toisistaan, millä hyvin todennäköisesti oli vaikutusta vientiä harjoittavan tuottajan myyntihintaan kotimarkkinoilla, katsottiin, että tässä tapauksessa muiden tuottajien myyntihinnan käyttäminen ei ollut asianmukaista, koska se ei antaisi luotettavampia tuloksia kuin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan omien tietojen käyttäminen. Näin ollen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti seuraavalla tavalla:

| (33) | Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali vientiä harjoittavan tuottajan vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa. |
| --- | --- |

(33)

Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali vientiä harjoittavan tuottajan vientiin myytyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, jotka oikaistiin tarvittaessa.

| (34) | Kaikissa tapauksissa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa säädettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko tiedot kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneista myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä sen kotimarkkinoilla saamasta voitosta luotettavia. |
| --- | --- |

(34)

Kaikissa tapauksissa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa säädettyjen menetelmien mukaisesti. Tätä varten komissio tutki, olivatko tiedot kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneista myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä sen kotimarkkinoilla saamasta voitosta luotettavia.

| (35) | Yhdellä kyseisistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joiden osalta normaaliarvo oli laskettava, ei ollut edustavaa kotimarkkinamyyntiä. Siksi 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleessa kuvattua menetelmää ei voitu käyttää. |
| --- | --- |

(35)

Yhdellä kyseisistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joiden osalta normaaliarvo oli laskettava, ei ollut edustavaa kotimarkkinamyyntiä. Siksi 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleessa kuvattua menetelmää ei voitu käyttää.

| (36) | Koska muiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimaanmyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä oli edustavaa, kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti eli muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien ja tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotetun keskiarvon perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Koska muiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimaanmyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä oli edustavaa, kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti eli muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien ja tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä alkuperämaan kotimarkkinoilla vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotetun keskiarvon perusteella.

3.   Vientihinta

| (37) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(37)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (38) | Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja kohtuullisen voiton huomioon ottamiseksi. Tältä osin käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien tosiasiallisia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Saatavilla olevien tietojen pohjalta ja koska mitään muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, määritettiin, että 2 prosentin voitto oli tuojille kohtuullinen tällä toimialalla. |
| --- | --- |

(38)

Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja kohtuullisen voiton huomioon ottamiseksi. Tältä osin käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien tosiasiallisia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Saatavilla olevien tietojen pohjalta ja koska mitään muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, määritettiin, että 2 prosentin voitto oli tuojille kohtuullinen tällä toimialalla.

| (39) | Kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, viedyn tuotteen lopullista määränpäätä ei voida varmuudella määrittää, kun myynti tapahtuu etuyhteydettömien kauppiaiden välityksellä. Tämän vuoksi ei ollut mahdollista selvittää, tapahtuiko jokin tietty myynti yhteisön vai jonkin muun kolmannen maan asiakkaalle, joten myynti etuyhteydettömille kauppiaille jätettiin tarkastelun ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(39)

Kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, viedyn tuotteen lopullista määränpäätä ei voida varmuudella määrittää, kun myynti tapahtuu etuyhteydettömien kauppiaiden välityksellä. Tämän vuoksi ei ollut mahdollista selvittää, tapahtuiko jokin tietty myynti yhteisön vai jonkin muun kolmannen maan asiakkaalle, joten myynti etuyhteydettömille kauppiaille jätettiin tarkastelun ulkopuolelle.

4.   Vertailu

| (40) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(40)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (41) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Tämän perusteella tehtiin oikaisut alennusten, palkkioiden, kuljetusten, vakuutusten, käsittelyn, lastauksen, liitännäis- ja pakkauskustannusten, pankkikulujen, luottokustannusten ja tuontitullien erojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Tämän perusteella tehtiin oikaisut alennusten, palkkioiden, kuljetusten, vakuutusten, käsittelyn, lastauksen, liitännäis- ja pakkauskustannusten, pankkikulujen, luottokustannusten ja tuontitullien erojen mukaisesti.

5.   Polkumyyntimarginaalit

5.1   Otokseen valitut yritykset

| (42) | Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille laskettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin näiden yritysten osalta tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(42)

Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille laskettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali. Kunkin yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin näiden yritysten osalta tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin vientihinnan painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

| (43) | Edellä esitetyn perusteella otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Marine Harvest AS | –12,1 % |
| --- | --- | --- |
| Hallvard Lerøy AS | –3,3 % |
| Sjøtroll Havbruk AS | 0,6 % |

(43)

Edellä esitetyn perusteella otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Marine Harvest AS

–12,1 %

Hallvard Lerøy AS

–3,3 %

Sjøtroll Havbruk AS

0,6 %

5.2   Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali

| (44) | Koska otoksen kaikille yrityksille määritetyt polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja yhteistyö tutkimuksessa hyvin kattavaa, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin katsottiin myös olevan vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(44)

Koska otoksen kaikille yrityksille määritetyt polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja yhteistyö tutkimuksessa hyvin kattavaa, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin katsottiin myös olevan vähimmäistasoa.

D.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

1.   Yleistä

| (45) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin lisäksi, olivatko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson olosuhteet eli edellä mainitut polkumyyntimarginaalit luonteeltaan pysyviä. Tässä yhteydessä tarkasteltiin erityisesti seuraavia seikkoja: i) normaaliarvon todennäköistä kehitystä, ii) tuotantomäärien kehitystä Norjassa, iii) isokokoisen kirjolohen kulutuksen kehitystä yhteisön markkinoilla, iv) kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen ja määrien kehitystä sekä v) yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen ja määrien kehitystä. |
| --- | --- |

(45)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin lisäksi, olivatko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson olosuhteet eli edellä mainitut polkumyyntimarginaalit luonteeltaan pysyviä. Tässä yhteydessä tarkasteltiin erityisesti seuraavia seikkoja: i) normaaliarvon todennäköistä kehitystä, ii) tuotantomäärien kehitystä Norjassa, iii) isokokoisen kirjolohen kulutuksen kehitystä yhteisön markkinoilla, iv) kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen ja määrien kehitystä sekä v) yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen ja määrien kehitystä.

2.   Normaaliarvon kehitys

| (46) | Normaaliarvon todennäköisen kehityksen määrittämiseksi ja koska tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritetyt normaaliarvot piti määrittää perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan mukaisesti laskennallisesti sen vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannusten perusteella, jonka vienti yhteisöön oli määrällisesti suurin, katsottiin asianmukaiseksi tarkastella Norjan tuotantokustannusten todennäköistä kehitystä kotimarkkinahintojen sijaan. |
| --- | --- |

(46)

Normaaliarvon todennäköisen kehityksen määrittämiseksi ja koska tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritetyt normaaliarvot piti määrittää perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan mukaisesti laskennallisesti sen vientiä harjoittavan tuottajan valmistuskustannusten perusteella, jonka vienti yhteisöön oli määrällisesti suurin, katsottiin asianmukaiseksi tarkastella Norjan tuotantokustannusten todennäköistä kehitystä kotimarkkinahintojen sijaan.

| (47) | Näissä puitteissa tarkasteltiin useita yksikkökustannusten tasoon vaikuttavia tekijöitä, kuten rehukustannuksia, smolttien kustannuksia ja Norjan isokokoisen kirjolohen tuotantoalan yhdentymisprosessin vaikutusta. Tutkimuksessa kävi ensinnäkin ilmi, että kaksi tärkeintä kustannuserää, rehu- ja smolttikustannukset, jotka muodostavat yli 60 prosenttia kokonaiskustannuksista, ovat pienentyneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja vakiintuneet tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Ei havaittu merkkejä siitä, että ne alkaisivat vaihdella merkittävästi lähitulevaisuudessa. Tämän vahvistivat myös tutkimuksen aikana tarkistetut vuoden 2008 ensimmäisen neljänneksen rehuhintaluettelot. Lisäksi tuotannonalan yhdentymisprosessilla oli mittakaavaetujen tuoma kustannuksia pienentävä vaikutus. Näin ollen tuotannon kokonaiskustannukset ovat laskeneet noin 12 prosentilla alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. On odotettavissa, että kokonaiskustannukset vakiintuvat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todetuille tasoille. |
| --- | --- |

(47)

Näissä puitteissa tarkasteltiin useita yksikkökustannusten tasoon vaikuttavia tekijöitä, kuten rehukustannuksia, smolttien kustannuksia ja Norjan isokokoisen kirjolohen tuotantoalan yhdentymisprosessin vaikutusta. Tutkimuksessa kävi ensinnäkin ilmi, että kaksi tärkeintä kustannuserää, rehu- ja smolttikustannukset, jotka muodostavat yli 60 prosenttia kokonaiskustannuksista, ovat pienentyneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja vakiintuneet tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Ei havaittu merkkejä siitä, että ne alkaisivat vaihdella merkittävästi lähitulevaisuudessa. Tämän vahvistivat myös tutkimuksen aikana tarkistetut vuoden 2008 ensimmäisen neljänneksen rehuhintaluettelot. Lisäksi tuotannonalan yhdentymisprosessilla oli mittakaavaetujen tuoma kustannuksia pienentävä vaikutus. Näin ollen tuotannon kokonaiskustannukset ovat laskeneet noin 12 prosentilla alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. On odotettavissa, että kokonaiskustannukset vakiintuvat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todetuille tasoille.

| (48) | Koska normaaliarvoja ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aina määritetty laskennallisesti, tutkittiin, pysyisivätkö kotimarkkinahinnat todennäköisesti samalla tasolla kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Norjan kotimarkkinahinnoista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ei ollut saatavissa tietoja. Vaikka julkisesti saatavilla olevien viime vuosien hintakehitystä koskevien tilastotietojen perusteella havaittiin, että Norjan kotimarkkinahinnat ja vientihinnat yhteisöön ovat olleet samansuuruiset ja yleensä noudattaneet samaa suuntausta, mitään merkittäviä päätelmiä ei voitu tältä pohjalta tehdä. Siksi on vaikea ennustaa, kuinka kotimarkkinahinnat tulevaisuudessa kehittyvät, mutta voidaan päätellä, että ne noudattavat samankaltaista suuntausta kuin vientihinnat yhteisöön. |
| --- | --- |

(48)

Koska normaaliarvoja ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aina määritetty laskennallisesti, tutkittiin, pysyisivätkö kotimarkkinahinnat todennäköisesti samalla tasolla kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Norjan kotimarkkinahinnoista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ei ollut saatavissa tietoja. Vaikka julkisesti saatavilla olevien viime vuosien hintakehitystä koskevien tilastotietojen perusteella havaittiin, että Norjan kotimarkkinahinnat ja vientihinnat yhteisöön ovat olleet samansuuruiset ja yleensä noudattaneet samaa suuntausta, mitään merkittäviä päätelmiä ei voitu tältä pohjalta tehdä. Siksi on vaikea ennustaa, kuinka kotimarkkinahinnat tulevaisuudessa kehittyvät, mutta voidaan päätellä, että ne noudattavat samankaltaista suuntausta kuin vientihinnat yhteisöön.

| (49) | Edellä esitetyin perustein pääteltiin, että tuotantokustannuksiin perustuva normaaliarvo ei todennäköisesti lähitulevaisuudessa kasva merkittävästi. Toisaalta kotimarkkinahintoihin perustuva normaaliarvon analyysi ei antanut selkeää kuvaa tulevasta kehityksestä. Vaikka lopullista yleistä päätelmää ei voitu tehdä, on kuitenkin viitteitä siitä, että normaaliarvo ei todennäköisesti lähitulevaisuudessa kasva merkittävästi. |
| --- | --- |

(49)

Edellä esitetyin perustein pääteltiin, että tuotantokustannuksiin perustuva normaaliarvo ei todennäköisesti lähitulevaisuudessa kasva merkittävästi. Toisaalta kotimarkkinahintoihin perustuva normaaliarvon analyysi ei antanut selkeää kuvaa tulevasta kehityksestä. Vaikka lopullista yleistä päätelmää ei voitu tehdä, on kuitenkin viitteitä siitä, että normaaliarvo ei todennäköisesti lähitulevaisuudessa kasva merkittävästi.

| (50) | Kun näistä tiedoista oli ilmoitettu, yhteisön tuotannonala väitti, että tehdyt päätelmät olivat rehun ja smoltin osalta virheelliset. Yhteisön tuotannonala väitti, että rehun hinta oli noussut Suomessa 36 prosentilla vuosina 2001–2008 ja että rehun hinnankehitys oli ollut Norjassa samansuuntainen. Yhteisön tuotannonala väitti myös, että rehun ainesosien hinta oli noussut jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen, mikä merkitsi isokokoisen kirjolohen tuotantokustannusten kasvua Norjassa. |
| --- | --- |

(50)

Kun näistä tiedoista oli ilmoitettu, yhteisön tuotannonala väitti, että tehdyt päätelmät olivat rehun ja smoltin osalta virheelliset. Yhteisön tuotannonala väitti, että rehun hinta oli noussut Suomessa 36 prosentilla vuosina 2001–2008 ja että rehun hinnankehitys oli ollut Norjassa samansuuntainen. Yhteisön tuotannonala väitti myös, että rehun ainesosien hinta oli noussut jyrkästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sen jälkeen, mikä merkitsi isokokoisen kirjolohen tuotantokustannusten kasvua Norjassa.

| (51) | Koska rehun hintaa Suomessa koskevien väitteiden tueksi ei esitetty mitään julkista tai todennettavissa olevaa tietoa, väitteet oli hylättävä. Rehun ainesosien hinnan mahdollista nousua ei sen sijaan kiistetä. Koska rehun eri ainesosat ovat keskenään korvattavissa siten, että jotkin kalliimmat ainesosat ovat yleensä korvattavissa halvemmilla, ei ole kuitenkaan odotettavissa, vaikka tiettyjen rehun ainesosien kustannukset nousisivatkin, että nousulla olisi välitön ja lineaarinen vaikutus rehun kokonaiskustannuksiin (ja tätä myöten tuotannon kokonaiskustannuksiin), vaan mahdollinen nousu rehun kokonaiskustannuksissa tapahtuisi huomattavasti hitaammin. |
| --- | --- |

(51)

Koska rehun hintaa Suomessa koskevien väitteiden tueksi ei esitetty mitään julkista tai todennettavissa olevaa tietoa, väitteet oli hylättävä. Rehun ainesosien hinnan mahdollista nousua ei sen sijaan kiistetä. Koska rehun eri ainesosat ovat keskenään korvattavissa siten, että jotkin kalliimmat ainesosat ovat yleensä korvattavissa halvemmilla, ei ole kuitenkaan odotettavissa, vaikka tiettyjen rehun ainesosien kustannukset nousisivatkin, että nousulla olisi välitön ja lineaarinen vaikutus rehun kokonaiskustannuksiin (ja tätä myöten tuotannon kokonaiskustannuksiin), vaan mahdollinen nousu rehun kokonaiskustannuksissa tapahtuisi huomattavasti hitaammin.

| (52) | Yhteisön tuotannonala väitti, että Norjan tilastot osoittavat, että smoltin yksikkökustannus on noussut 15,7 prosenttia vuosina 2003–2006. Samat tilastot kuitenkin osoittavat, että kun tarkastellaan pidempää aikaväliä, smolttikustannukset ovat vaihdelleet viimeisten kymmenen vuoden aikana eivätkä yleisesti ottaen ole nousseet merkittävästi. Olisi myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan ilmoittama smoltin keskimääräinen kustannus ei liittynyt mihinkään smoltin keskimääräiseen painoon, mitä kuitenkin tarvittaisiin merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi näistä kustannuksista. Edellä todetun perusteella yhteisön tuotannonalan esittämät väitteet rehu- ja smolttikustannuksista hylättiin, ja näin ollen edellä olevan 49 kappaleen päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(52)

Yhteisön tuotannonala väitti, että Norjan tilastot osoittavat, että smoltin yksikkökustannus on noussut 15,7 prosenttia vuosina 2003–2006. Samat tilastot kuitenkin osoittavat, että kun tarkastellaan pidempää aikaväliä, smolttikustannukset ovat vaihdelleet viimeisten kymmenen vuoden aikana eivätkä yleisesti ottaen ole nousseet merkittävästi. Olisi myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan ilmoittama smoltin keskimääräinen kustannus ei liittynyt mihinkään smoltin keskimääräiseen painoon, mitä kuitenkin tarvittaisiin merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi näistä kustannuksista. Edellä todetun perusteella yhteisön tuotannonalan esittämät väitteet rehu- ja smolttikustannuksista hylättiin, ja näin ollen edellä olevan 49 kappaleen päätelmät vahvistetaan.

3.   Tuotantomäärien kehitys Norjassa

| (53) | Päinvastoin kuin norjalaiset intressitahot väittivät, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat edelleen lähitulevaisuudessa. Vaikka näyttää siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaksi suurinta norjalaistuottajaa ovat todellakin päättäneet lopettaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantonsa, tutkimuksessa kävi ilmi myös, että muita sekä isokokoisen kirjolohen että lohen tuottajia on aikeissa lopettaa lohentuotannon ja keskittyä isokokoisen kirjolohen tuotantoon. |
| --- | --- |

(53)

Päinvastoin kuin norjalaiset intressitahot väittivät, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat edelleen lähitulevaisuudessa. Vaikka näyttää siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaksi suurinta norjalaistuottajaa ovat todellakin päättäneet lopettaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantonsa, tutkimuksessa kävi ilmi myös, että muita sekä isokokoisen kirjolohen että lohen tuottajia on aikeissa lopettaa lohentuotannon ja keskittyä isokokoisen kirjolohen tuotantoon.

| (54) | Norjan hallituksen myöntämät tuotantoluvat kattavat sekä tämän tarkastelun kohteena olevan tuotteen (isokokoinen kirjolohi) että lohen ja rajoittavat näiden kahden tuotteen tuotantomäärän. Vaikka uusia lupia ei odoteta myönnettävän ennen vuotta 2009, yksittäiset tuottajat voivat siirtyä saman luvan puitteissa lohentuotannosta isokokoisen kirjolohen tuotantoon (ja päinvastoin). Ottaen huomioon lohen ja isokokoisen kirjolohen tuotannon suhteellisen tuotantomäärän (keskimäärin noin 90 prosenttia luvasta käytetään lohentuotantoon ja ainoastaan 10 prosenttia isokokoisen kirjolohen tuotantoon), siirtymisellä lohesta isokokoiseen kirjoloheen on huomattavasti suurempi vaikutus kuin toisin päin. |
| --- | --- |

(54)

Norjan hallituksen myöntämät tuotantoluvat kattavat sekä tämän tarkastelun kohteena olevan tuotteen (isokokoinen kirjolohi) että lohen ja rajoittavat näiden kahden tuotteen tuotantomäärän. Vaikka uusia lupia ei odoteta myönnettävän ennen vuotta 2009, yksittäiset tuottajat voivat siirtyä saman luvan puitteissa lohentuotannosta isokokoisen kirjolohen tuotantoon (ja päinvastoin). Ottaen huomioon lohen ja isokokoisen kirjolohen tuotannon suhteellisen tuotantomäärän (keskimäärin noin 90 prosenttia luvasta käytetään lohentuotantoon ja ainoastaan 10 prosenttia isokokoisen kirjolohen tuotantoon), siirtymisellä lohesta isokokoiseen kirjoloheen on huomattavasti suurempi vaikutus kuin toisin päin.

| (55) | Norjalaiset intressitahot väittivät, että isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat yhä enenevässä määrin siirtymässä lohentuotantoon lohen ja isokokoisen kirjolohen biologisten erojen takia (esim. pyyntitiheys, kirjolohismolttien lyhyempi istutusaika), jotka tekisivät lohentuotannosta tehokkaampaa ja näin ollen tuottoisampaa. Sen lisäksi, että tämän väitteen tueksi ei esitetty minkäänlaista näyttöä, ei myöskään otettu huomioon sitä, että Norjassa on tuotettu isokokoista kirjolohta menestyksekkäästi useiden vuosien ajan, ja samat biologiset erot lohen ja isokokoisen kirjolohen välillä ovat aina olleet olemassa. Sille, mitkä täsmälliset olosuhteet olivat muuttuneet siten, että tuotantostrategian muutos on nyt todennäköisempää kuin aikaisemmin, ei annettu selitystä. Väite on myös vastoin norjalaisten tuottajien odotuksia isokokoisen kirjolohen kulutuksen maailmanlaajuisesta kasvusta (katso jäljempänä oleva 63 kappale). Väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(55)

Norjalaiset intressitahot väittivät, että isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat yhä enenevässä määrin siirtymässä lohentuotantoon lohen ja isokokoisen kirjolohen biologisten erojen takia (esim. pyyntitiheys, kirjolohismolttien lyhyempi istutusaika), jotka tekisivät lohentuotannosta tehokkaampaa ja näin ollen tuottoisampaa. Sen lisäksi, että tämän väitteen tueksi ei esitetty minkäänlaista näyttöä, ei myöskään otettu huomioon sitä, että Norjassa on tuotettu isokokoista kirjolohta menestyksekkäästi useiden vuosien ajan, ja samat biologiset erot lohen ja isokokoisen kirjolohen välillä ovat aina olleet olemassa. Sille, mitkä täsmälliset olosuhteet olivat muuttuneet siten, että tuotantostrategian muutos on nyt todennäköisempää kuin aikaisemmin, ei annettu selitystä. Väite on myös vastoin norjalaisten tuottajien odotuksia isokokoisen kirjolohen kulutuksen maailmanlaajuisesta kasvusta (katso jäljempänä oleva 63 kappale). Väite oli näin ollen hylättävä.

| (56) | Julkisesti saatavilla olevat tilastot osoittavat lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa varten vuonna 2008 istutettujen smolttien määrä kasvoi huomattavasti, vähintään 20 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Tuotannon kasvava suuntaus näkyy myös muissa tilastoissa (SSB – Norjan tilastokeskus), joista käy ilmi huomattava nousu nuoren isokokoisen kirjolohen tuotannossa (+ 42 %) ja myynnissä (+ 53 %) vuosina 2003–2006. |
| --- | --- |

(56)

Julkisesti saatavilla olevat tilastot osoittavat lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa varten vuonna 2008 istutettujen smolttien määrä kasvoi huomattavasti, vähintään 20 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna. Tuotannon kasvava suuntaus näkyy myös muissa tilastoissa (SSB – Norjan tilastokeskus), joista käy ilmi huomattava nousu nuoren isokokoisen kirjolohen tuotannossa (+ 42 %) ja myynnissä (+ 53 %) vuosina 2003–2006.

| (57) | Norjalaisten intressitahojen väitteidensä (biomassan ja mädintuotannon väheneminen, mikä merkitsisi pienempää tuotosta tulevaisuudessa) tueksi toimittama näyttö oli epätäydellinen ja perustui moniin olettamuksiin. Näyttöä ei siksi pidetty vakuuttavana. |
| --- | --- |

(57)

Norjalaisten intressitahojen väitteidensä (biomassan ja mädintuotannon väheneminen, mikä merkitsisi pienempää tuotosta tulevaisuudessa) tueksi toimittama näyttö oli epätäydellinen ja perustui moniin olettamuksiin. Näyttöä ei siksi pidetty vakuuttavana.

| (58) | Edellä todetun perusteella oli hylättävä norjalaisten intressitahojen väite siitä, että tuotantomäärät laskevat Norjassa yleisesti. |
| --- | --- |

(58)

Edellä todetun perusteella oli hylättävä norjalaisten intressitahojen väite siitä, että tuotantomäärät laskevat Norjassa yleisesti.

| (59) | Yhteisön tuotannonala väitti, että Norjan tuotannon odotetaan kasvavan yhä enemmän, kun uusia tuotantolupia todennäköisesti myönnetään vuonna 2009. Kuten edellä 54 kappaleessa todetaan, ei ole odotettavissa, että ennen vuotta 2009 myönnetään uusia lupia. Tältä osin katsottiin, että vaikka vuonna 2009 myönnettäisiin uusia lupia, lisälupien ja niiden tuoman lisätuotannon määrä on vielä epävarmaa. Lisäksi luvat kattavat sekä lohen että kirjolohen tuotannon, ja tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennustaa riittävän varmasti, mikä osuus kustakin luvasta käytetään lohen, mikä kirjolohen tuotantoon. Lopuksi olisi huomattava, että vaikka uusia lupia myönnettäisiin, tämä ei välittömästi merkitse tuotannon kasvua, koska tuotantosyklit ovat verrattain pitkät. Väite oli sen vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(59)

Yhteisön tuotannonala väitti, että Norjan tuotannon odotetaan kasvavan yhä enemmän, kun uusia tuotantolupia todennäköisesti myönnetään vuonna 2009. Kuten edellä 54 kappaleessa todetaan, ei ole odotettavissa, että ennen vuotta 2009 myönnetään uusia lupia. Tältä osin katsottiin, että vaikka vuonna 2009 myönnettäisiin uusia lupia, lisälupien ja niiden tuoman lisätuotannon määrä on vielä epävarmaa. Lisäksi luvat kattavat sekä lohen että kirjolohen tuotannon, ja tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennustaa riittävän varmasti, mikä osuus kustakin luvasta käytetään lohen, mikä kirjolohen tuotantoon. Lopuksi olisi huomattava, että vaikka uusia lupia myönnettäisiin, tämä ei välittömästi merkitse tuotannon kasvua, koska tuotantosyklit ovat verrattain pitkät. Väite oli sen vuoksi hylättävä.

| (60) | Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening ja Norske Sjømatbedrifters Landsforening (Norjan kala- ja äyriäisliitto ja -järjestö) kiistivät, että kirjolohen tuotantomäärät olisivat kasvaneet tai kasvaisivat edelleen tulevaisuudessa, ja väittivät, että kokonaisbiomassa ja kalojen määrä oli huhtikuussa 2008 huomattavasti alhaisempi kuin huhtikuussa 2007. Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu tarkistaa, ja ne oli hylättävä. |
| --- | --- |

(60)

Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening ja Norske Sjømatbedrifters Landsforening (Norjan kala- ja äyriäisliitto ja -järjestö) kiistivät, että kirjolohen tuotantomäärät olisivat kasvaneet tai kasvaisivat edelleen tulevaisuudessa, ja väittivät, että kokonaisbiomassa ja kalojen määrä oli huhtikuussa 2008 huomattavasti alhaisempi kuin huhtikuussa 2007. Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu tarkistaa, ja ne oli hylättävä.

| (61) | Edellä todetun perusteella päätellään, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(61)

Edellä todetun perusteella päätellään, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat lähitulevaisuudessa.

4.   Yhteisön kulutuksen kehitys

| (62) | On huomattava, että tämä tutkimus rajoittui polkumyyntiin ja siksi täsmällisiä tietoja yhteisön tuotannonalan isokokoisen kirjolohen tuotannosta ja myynnistä yhteisön markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

(62)

On huomattava, että tämä tutkimus rajoittui polkumyyntiin ja siksi täsmällisiä tietoja yhteisön tuotannonalan isokokoisen kirjolohen tuotannosta ja myynnistä yhteisön markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ollut saatavilla.

| (63) | Useat lähteet kuitenkin vahvistivat, että kalatuotteiden ja myös isokokoisen kirjolohen maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan tulevaisuudessa kasvavan viidellä prosentilla vuosittain. Tämä kasvava suuntaus havaittaneen myös yhteisössä, vaikka yhteisön kysynnän ei odoteta kattavan Norjassa tuotetun isokokoisen kirjolohen koko lisämäärää. |
| --- | --- |

(63)

Useat lähteet kuitenkin vahvistivat, että kalatuotteiden ja myös isokokoisen kirjolohen maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan tulevaisuudessa kasvavan viidellä prosentilla vuosittain. Tämä kasvava suuntaus havaittaneen myös yhteisössä, vaikka yhteisön kysynnän ei odoteta kattavan Norjassa tuotetun isokokoisen kirjolohen koko lisämäärää.

| (64) | Kun näistä tiedoista oli ilmoitettu, Suomen Kalankasvattajaliitto vastusti edellä mainittua päätelmää ja totesi, että vaikka kalan maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan, norjalaisen isokokoisen kirjolohen kysyntä yhteisössä ei kasvaisi. Suomen Kalankasvattajaliitto väitti myös, että mahdollinen lisäkysyntä kohdistuisi pikemminkin uusiin ja eksoottisiin kalalajeihin kuin kirjoloheen. Kuten edellä 63 kappaleessa todetaan, useat lähteet ilmoittivat isokokoisen kirjolohen kysynnän kulutuksen kasvavan, minkä vahvistivat myös muut kalankasvattajia edustavat sidosryhmät useissa jäsenvaltioissa, myös Norjassa. Koska Suomen Kalankasvattajaliitto ei toimittanut mitään tietoja tai näyttöä väitteidensä tueksi, väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(64)

Kun näistä tiedoista oli ilmoitettu, Suomen Kalankasvattajaliitto vastusti edellä mainittua päätelmää ja totesi, että vaikka kalan maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan, norjalaisen isokokoisen kirjolohen kysyntä yhteisössä ei kasvaisi. Suomen Kalankasvattajaliitto väitti myös, että mahdollinen lisäkysyntä kohdistuisi pikemminkin uusiin ja eksoottisiin kalalajeihin kuin kirjoloheen. Kuten edellä 63 kappaleessa todetaan, useat lähteet ilmoittivat isokokoisen kirjolohen kysynnän kulutuksen kasvavan, minkä vahvistivat myös muut kalankasvattajia edustavat sidosryhmät useissa jäsenvaltioissa, myös Norjassa. Koska Suomen Kalankasvattajaliitto ei toimittanut mitään tietoja tai näyttöä väitteidensä tueksi, väitteet oli hylättävä.

5.   Kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen ja määrän kehitys

| (65) | Tutkimus osoitti, että Norjan tärkeimmät vientimarkkinat ovat Venäjä ja vähäisemmässä määrin Japani, joille suuntautui yhteensä noin 57 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä, kun taas yhteisön markkinoille suuntautui vain 13 prosenttia Norjan viennistä vuonna 2007. Samana vuonna noin 14 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä suuntautui Ukrainaan ja Taiwaniin. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimus osoitti, että Norjan tärkeimmät vientimarkkinat ovat Venäjä ja vähäisemmässä määrin Japani, joille suuntautui yhteensä noin 57 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä, kun taas yhteisön markkinoille suuntautui vain 13 prosenttia Norjan viennistä vuonna 2007. Samana vuonna noin 14 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä suuntautui Ukrainaan ja Taiwaniin.

| (66) | Norjan vienti kilpailee maailmanmarkkinoilla Chilen viennin kanssa; Chile on suurin maailmanlaajuinen toimija, ja sen tuotanto- ja vientimäärät ovat suuremmat kuin Norjan. |
| --- | --- |

(66)

Norjan vienti kilpailee maailmanmarkkinoilla Chilen viennin kanssa; Chile on suurin maailmanlaajuinen toimija, ja sen tuotanto- ja vientimäärät ovat suuremmat kuin Norjan.

| (67) | Kasvavan kysynnän myötä Norjan vienti Venäjälle ja myös Ukrainaan on kuitenkin kasvanut merkittävästi viime vuosina: vuonna 2002 se oli 8 600 tonnia ja vuonna 2007 yhteensä 31 500 tonnia. Viimeaikaiset tilastot vahvistavat tämän suuntauksen ja osoittavat, että Venäjälle viedään huomattavia lisämääriä chileläistä ja norjalaista isokokoista kirjolohta. |
| --- | --- |

(67)

Kasvavan kysynnän myötä Norjan vienti Venäjälle ja myös Ukrainaan on kuitenkin kasvanut merkittävästi viime vuosina: vuonna 2002 se oli 8 600 tonnia ja vuonna 2007 yhteensä 31 500 tonnia. Viimeaikaiset tilastot vahvistavat tämän suuntauksen ja osoittavat, että Venäjälle viedään huomattavia lisämääriä chileläistä ja norjalaista isokokoista kirjolohta.

| (68) | Kuten 65 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että Venäjästä on tullut norjalaisten tuottajien tärkein vientimarkkina-alue. Venäjälle suuntautuvien vientimäärien huomattavan kasvun lisäksi vuonna 2007 havaittiin myös siirtyminen jäädytetystä kirjolohesta tuoreeseen kirjoloheen. Tämä siirtyminen osoittaa norjalaistuottajien halun tyydyttää tuoretuotteita suosivien venäläisasiakkaidensa tarpeet, mikä osoittaa norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vahvan kiinnostuksen voimakkaassa kasvussa oleviin Venäjän markkinoihin. |
| --- | --- |

(68)

Kuten 65 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että Venäjästä on tullut norjalaisten tuottajien tärkein vientimarkkina-alue. Venäjälle suuntautuvien vientimäärien huomattavan kasvun lisäksi vuonna 2007 havaittiin myös siirtyminen jäädytetystä kirjolohesta tuoreeseen kirjoloheen. Tämä siirtyminen osoittaa norjalaistuottajien halun tyydyttää tuoretuotteita suosivien venäläisasiakkaidensa tarpeet, mikä osoittaa norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vahvan kiinnostuksen voimakkaassa kasvussa oleviin Venäjän markkinoihin.

| (69) | Norjan vienti Japaniin oli laskussa vuosina 2006–2007; se väheni 39 prosentilla 10 877 tonnista 6 661 tonniin. Kuten Venäjän markkinoilla, myös Japanin markkinoilla Norjan tuonti kilpailee Chilen tuonnin kanssa. Chile pystyi merkittävästi kasvattamaan vientimääriään Japaniin. Luotettavampien päätelmien tekemiseksi olisi kuitenkin tarkasteltava pidempää aikaväliä. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella tällaista päätelmää ei voitu tehdä. |
| --- | --- |

(69)

Norjan vienti Japaniin oli laskussa vuosina 2006–2007; se väheni 39 prosentilla 10 877 tonnista 6 661 tonniin. Kuten Venäjän markkinoilla, myös Japanin markkinoilla Norjan tuonti kilpailee Chilen tuonnin kanssa. Chile pystyi merkittävästi kasvattamaan vientimääriään Japaniin. Luotettavampien päätelmien tekemiseksi olisi kuitenkin tarkasteltava pidempää aikaväliä. Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella tällaista päätelmää ei voitu tehdä.

| (70) | Norjan vientihintojen havaittiin olevan korkeammat kolmansien maiden markkinoilla kuin yhteisön markkinoilla (keskimäärin 8,6 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevista tilastoista käy kuitenkin ilmi laskeva hintakehitys myös Norjan perinteisillä vientimarkkinoilla. Venäjälle suuntautuvan Norjan viennin keskimääräiset hinnat vaihtelivat vuosina 2006–2007 välillä 34,70 NOK/kg – 24,22 NOK/kg, mikä selittyy suurelta osin siirtymisellä jäädytetystä kirjolohesta edullisempaan tuoreeseen kirjoloheen, mutta myös kansainvälisellä kilpailulla. Samoin keskimääräiset vientihinnat Japaniin vaihtelivat välillä 33,26 NOK/kg (vuonna 2006) – 29,79 NOK/kg. Tästä laskusta huolimatta vientihinnat Euroopan unioniin olivat vuonna 2007 edelleen keskimäärin 4 prosenttia Japaniin ja Venäjälle suuntautuvan viennin hintoja alhaisemmat. Tämä suuntaus vallitsi myös vuoden 2008 alussa. |
| --- | --- |

(70)

Norjan vientihintojen havaittiin olevan korkeammat kolmansien maiden markkinoilla kuin yhteisön markkinoilla (keskimäärin 8,6 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevista tilastoista käy kuitenkin ilmi laskeva hintakehitys myös Norjan perinteisillä vientimarkkinoilla. Venäjälle suuntautuvan Norjan viennin keskimääräiset hinnat vaihtelivat vuosina 2006–2007 välillä 34,70 NOK/kg – 24,22 NOK/kg, mikä selittyy suurelta osin siirtymisellä jäädytetystä kirjolohesta edullisempaan tuoreeseen kirjoloheen, mutta myös kansainvälisellä kilpailulla. Samoin keskimääräiset vientihinnat Japaniin vaihtelivat välillä 33,26 NOK/kg (vuonna 2006) – 29,79 NOK/kg. Tästä laskusta huolimatta vientihinnat Euroopan unioniin olivat vuonna 2007 edelleen keskimäärin 4 prosenttia Japaniin ja Venäjälle suuntautuvan viennin hintoja alhaisemmat. Tämä suuntaus vallitsi myös vuoden 2008 alussa.

| (71) | Koska tärkein kasvava markkina-alue (Venäjä) on houkutteleva (korkeiden hintojensa takia) ja koska sellaisten muiden markkinoiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän kysyntä kasvaa tasaisesti, joihin Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen vienti on lisääntynyt viime vuosina, maailmanlaajuisen kysynnän noustessa on todennäköistä, että isokokoisen kirjolohen lisämäärät ohjautuvat lähinnä kyseisille markkinoille, jotka ottavat ne vastaan. |
| --- | --- |

(71)

Koska tärkein kasvava markkina-alue (Venäjä) on houkutteleva (korkeiden hintojensa takia) ja koska sellaisten muiden markkinoiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän kysyntä kasvaa tasaisesti, joihin Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen vienti on lisääntynyt viime vuosina, maailmanlaajuisen kysynnän noustessa on todennäköistä, että isokokoisen kirjolohen lisämäärät ohjautuvat lähinnä kyseisille markkinoille, jotka ottavat ne vastaan.

| (72) | Tietojen ilmoittamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että Norjassa on suuret varastot jäädytettyä isokokoista kirjolohta, jotka olisi otettava huomioon yhteisöön suuntautuvan viennin määrien todennäköistä kehitystä analysoitaessa. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä varastojen suuruudesta. Väitteen katsottiin siksi olevan spekulatiivinen. On myös huomattava, että isokokoisen kirjolohen suurimpien norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloihin tehtiin tarkastuskäynnit eikä tällaisia suuria varastoituja määriä havaittu. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(72)

Tietojen ilmoittamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että Norjassa on suuret varastot jäädytettyä isokokoista kirjolohta, jotka olisi otettava huomioon yhteisöön suuntautuvan viennin määrien todennäköistä kehitystä analysoitaessa. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä varastojen suuruudesta. Väitteen katsottiin siksi olevan spekulatiivinen. On myös huomattava, että isokokoisen kirjolohen suurimpien norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloihin tehtiin tarkastuskäynnit eikä tällaisia suuria varastoituja määriä havaittu. Näin ollen väite hylättiin.

| (73) | Yhteisön tuotannonala väitti myös, että isokokoisen kirjolohen tuotanto Venäjällä kasvaa ja että Venäjän viranomaiset aikovat todennäköisesti ottaa käyttöön lisätulleja Norjan isokokoisen kirjolohen tuonnissa Venäjän isokokoisen kirjolohen tuotannon suojelemiseksi. Muut isokokoisen kirjolohen tuottajat väittivät, että Norjan isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat riippuvaisia Venäjän markkinoista ja että merkittäviä määriä isokokoista kirjolohta ohjattaisiin yhteisön markkinoille, jos pääsy Venäjän markkinoille hankaloituisi kyseisten markkinoiden arvaamattomuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(73)

Yhteisön tuotannonala väitti myös, että isokokoisen kirjolohen tuotanto Venäjällä kasvaa ja että Venäjän viranomaiset aikovat todennäköisesti ottaa käyttöön lisätulleja Norjan isokokoisen kirjolohen tuonnissa Venäjän isokokoisen kirjolohen tuotannon suojelemiseksi. Muut isokokoisen kirjolohen tuottajat väittivät, että Norjan isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat riippuvaisia Venäjän markkinoista ja että merkittäviä määriä isokokoista kirjolohta ohjattaisiin yhteisön markkinoille, jos pääsy Venäjän markkinoille hankaloituisi kyseisten markkinoiden arvaamattomuuden vuoksi.

| (74) | Näiden väitteiden tueksi ei myöskään ollut mitään näyttöä, joten niiden katsottiin olevan spekulatiivisia. Näin ollen ei ollut syytä olettaa, että Venäjän laajentuvat markkinat rajoittaisivat Norjan viennin pääsyä niille. Huomautetaan myös, että kuten edellä 65 kappaleessa todetaan, muiden kolmansien maiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän markkinat ovat myös kasvamassa ja että Norjan vienti näille alueille on kasvanut. Siksi oli hylättävä väite, että Norja olisi täysin riippuvainen viennistä Venäjälle. |
| --- | --- |

(74)

Näiden väitteiden tueksi ei myöskään ollut mitään näyttöä, joten niiden katsottiin olevan spekulatiivisia. Näin ollen ei ollut syytä olettaa, että Venäjän laajentuvat markkinat rajoittaisivat Norjan viennin pääsyä niille. Huomautetaan myös, että kuten edellä 65 kappaleessa todetaan, muiden kolmansien maiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän markkinat ovat myös kasvamassa ja että Norjan vienti näille alueille on kasvanut. Siksi oli hylättävä väite, että Norja olisi täysin riippuvainen viennistä Venäjälle.

6.   Yhteisöön suuntautuvan viennin määrän ja hintojen kehitys

| (75) | Yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja koskevat tiedot osoittavat, että vuosina 2006–2007 keskimääräiset vientihinnat muuttuivat siten, että ne olivat 4,02 euroa/kg vuonna 2006 ja 2,87 euroa/kg vuonna 2007. Tilastot osoittavat, että vuoden 2007 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2008 alun tienoilla tämä kehitys kuitenkin pysähtyi ja hinnat vakiintuivat. |
| --- | --- |

(75)

Yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja koskevat tiedot osoittavat, että vuosina 2006–2007 keskimääräiset vientihinnat muuttuivat siten, että ne olivat 4,02 euroa/kg vuonna 2006 ja 2,87 euroa/kg vuonna 2007. Tilastot osoittavat, että vuoden 2007 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2008 alun tienoilla tämä kehitys kuitenkin pysähtyi ja hinnat vakiintuivat.

| (76) | Edellä 71 kappaleessa olevan analyysin mukaan kasvavien markkinoiden tilanteessa on epätodennäköistä, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärien kasvu Norjassa ohjautuisi kokonaan yhteisöön, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kysyntä nimittäin kasvaa maailmanlaajuisesti, ja Norjan vienti on jo vakiinnuttanut hyvin asemansa useiden kolmansien maiden markkinoilla ja viennin odotetaan kasvavan edelleen. Chilen viennin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta ja vaikka Norja on suhteessa menettänyt markkinaosuuttaan Chilelle joillakin markkinoilla, sen vienti useimpiin näistä maista on kasvanut absoluuttisesti ja sen odotetaan kasvavan edelleen nykyisessä maailmanmarkkinatilanteessa. |
| --- | --- |

(76)

Edellä 71 kappaleessa olevan analyysin mukaan kasvavien markkinoiden tilanteessa on epätodennäköistä, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärien kasvu Norjassa ohjautuisi kokonaan yhteisöön, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kysyntä nimittäin kasvaa maailmanlaajuisesti, ja Norjan vienti on jo vakiinnuttanut hyvin asemansa useiden kolmansien maiden markkinoilla ja viennin odotetaan kasvavan edelleen. Chilen viennin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta ja vaikka Norja on suhteessa menettänyt markkinaosuuttaan Chilelle joillakin markkinoilla, sen vienti useimpiin näistä maista on kasvanut absoluuttisesti ja sen odotetaan kasvavan edelleen nykyisessä maailmanmarkkinatilanteessa.

| (77) | Kuten 63 kappaleessa todetaan, isokokoisen kirjolohen kulutuksen odotetaan kasvavan yhteisön markkinoilla, jotka kykenevät näin ollen ottamaan vastaan kasvavat tuontimäärät todennäköisesti ilman merkittäviä hintapaineita. On myös huomattava, että Norjan ja Chilen tuonnin välinen kilpailu ei ole voimakasta ainoastaan muiden kolmansien maiden markkinoilla, vaan myös yhteisön markkinoilla. Siksi ei ole selkeitä merkkejä siitä, että Norjasta yhteisöön tuodut määrät kasvaisivat tosiasiassa merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(77)

Kuten 63 kappaleessa todetaan, isokokoisen kirjolohen kulutuksen odotetaan kasvavan yhteisön markkinoilla, jotka kykenevät näin ollen ottamaan vastaan kasvavat tuontimäärät todennäköisesti ilman merkittäviä hintapaineita. On myös huomattava, että Norjan ja Chilen tuonnin välinen kilpailu ei ole voimakasta ainoastaan muiden kolmansien maiden markkinoilla, vaan myös yhteisön markkinoilla. Siksi ei ole selkeitä merkkejä siitä, että Norjasta yhteisöön tuodut määrät kasvaisivat tosiasiassa merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (78) | Ottaen huomioon kulutuksen odotetun kasvun ja edellä kuvatun tilanteen maailmanmarkkinoilla, ei voida päätellä, että yhteisön markkinoille uhkaisi syntyä ylitarjontaa, joka johtaisi jyrkkiin hinnanlaskuihin. |
| --- | --- |

(78)

Ottaen huomioon kulutuksen odotetun kasvun ja edellä kuvatun tilanteen maailmanmarkkinoilla, ei voida päätellä, että yhteisön markkinoille uhkaisi syntyä ylitarjontaa, joka johtaisi jyrkkiin hinnanlaskuihin.

| (79) | Siksi pääteltiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikainen tilanne vientihintojen ja tuotantomäärien osalta on luonteeltaan pysyvä. |
| --- | --- |

(79)

Siksi pääteltiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikainen tilanne vientihintojen ja tuotantomäärien osalta on luonteeltaan pysyvä.

| (80) | Tietojen ilmoittamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että Suomeen suuntautuvan viennin hinnat olivat laskeneet huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sen jälkeen ja että isokokoisen kirjolohen vientihinta Suomeen oli ollut alle tuotantokustannusten heinäkuusta 2007. |
| --- | --- |

(80)

Tietojen ilmoittamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että Suomeen suuntautuvan viennin hinnat olivat laskeneet huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sen jälkeen ja että isokokoisen kirjolohen vientihinta Suomeen oli ollut alle tuotantokustannusten heinäkuusta 2007.

| (81) | Ensinnäkin olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala arvioi Norjassa tuotetun isokokoisen kirjolohen kustannukset liian suuriksi eivätkä ne vastaa tutkittujen yritysten todellisia tarkistettuja kalanviljely- ja tuotantokustannuksia. Mitä tulee vientihintojen tasoon, voidaan todeta, että vaikka Suomeen tuodaan huomattava osuus Norjan kokonaisviennistä yhteisöön, suuria määriä viedään myös Ruotsiin ja Tanskaan, joissa keskimääräinen vientihinta oli korkeampi. Koska arviointi on tehtävä yhteisön laajuisesti, huomioon on otettava keskimääräiset vientihinnat kaikkiin yhteisön maihin. Tällä perustella vahvistetaan 75 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan vientihinnat yhteisöön ovat kokonaisuudessaan vakiintuneet vuoden 2008 alussa. |
| --- | --- |

(81)

Ensinnäkin olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala arvioi Norjassa tuotetun isokokoisen kirjolohen kustannukset liian suuriksi eivätkä ne vastaa tutkittujen yritysten todellisia tarkistettuja kalanviljely- ja tuotantokustannuksia. Mitä tulee vientihintojen tasoon, voidaan todeta, että vaikka Suomeen tuodaan huomattava osuus Norjan kokonaisviennistä yhteisöön, suuria määriä viedään myös Ruotsiin ja Tanskaan, joissa keskimääräinen vientihinta oli korkeampi. Koska arviointi on tehtävä yhteisön laajuisesti, huomioon on otettava keskimääräiset vientihinnat kaikkiin yhteisön maihin. Tällä perustella vahvistetaan 75 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan vientihinnat yhteisöön ovat kokonaisuudessaan vakiintuneet vuoden 2008 alussa.

7.   Päätelmät

| (82) | Tutkimus on osoittanut, että polkumyyntimarginaalien havaittiin olevan vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

(82)

Tutkimus on osoittanut, että polkumyyntimarginaalien havaittiin olevan vähimmäistasoa.

| (83) | Lisäksi tutkimus on osoittanut, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti Norjassa todennäköisesti kasvaa. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että vaikka yhteisöön ohjautuisikin jonkin verran suurempia määriä kulutuksen odotettavissa olevan kasvun takia, muiden kolmansien maiden markkinat ottavat todennäköisesti suurelta osin vastaan kasvaneet tuotantomäärät. Myös kulutus kasvaa hyvin todennäköisesti yhteisön markkinoilla, jotka pystyvät ottamaan vastaan tuonnin mahdollisen kasvun, joten merkittävää ylitarjontaa ei odoteta syntyvän. |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi tutkimus on osoittanut, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti Norjassa todennäköisesti kasvaa. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että vaikka yhteisöön ohjautuisikin jonkin verran suurempia määriä kulutuksen odotettavissa olevan kasvun takia, muiden kolmansien maiden markkinat ottavat todennäköisesti suurelta osin vastaan kasvaneet tuotantomäärät. Myös kulutus kasvaa hyvin todennäköisesti yhteisön markkinoilla, jotka pystyvät ottamaan vastaan tuonnin mahdollisen kasvun, joten merkittävää ylitarjontaa ei odoteta syntyvän.

| (84) | Vaikka hinnat ovat olleet yhteisössä laskussa, tämä kehitys ei enää ollut voimassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, jolloin hinnat vakiintuivat. Edellä todettujen seikkojen eli kasvavan kysynnän ja ylitarjonnan riskin puuttumisen perusteella hintapaineen ei odoteta kasvavan yhteisössä. |
| --- | --- |

(84)

Vaikka hinnat ovat olleet yhteisössä laskussa, tämä kehitys ei enää ollut voimassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, jolloin hinnat vakiintuivat. Edellä todettujen seikkojen eli kasvavan kysynnän ja ylitarjonnan riskin puuttumisen perusteella hintapaineen ei odoteta kasvavan yhteisössä.

| (85) | Siksi päätellään, että olosuhteet, joiden perusteella polkumyyntimarginaalit laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ovat luonteeltaan pysyviä. |
| --- | --- |

(85)

Siksi päätellään, että olosuhteet, joiden perusteella polkumyyntimarginaalit laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ovat luonteeltaan pysyviä.

| (86) | Näin ollen nyt käsillä oleva välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ja lopulliset polkumyyntitoimenpiteet kumottava. |
| --- | --- |

(86)

Näin ollen nyt käsillä oleva välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ja lopulliset polkumyyntitoimenpiteet kumottava.

E.   OSAPUOLILLE ILMOITTAMINEN

| (87) | Asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella nykyinen välivaiheen tarkastelu aiottiin päättää. Kaikille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Huomautukset otettiin huomioon, kun ne olivat oikeutettuja ja perustuivat näyttöön, |
| --- | --- |

(87)

Asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella nykyinen välivaiheen tarkastelu aiottiin päättää. Kaikille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Huomautukset otettiin huomioon, kun ne olivat oikeutettuja ja perustuivat näyttöön,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

Ainoa artikla

Päätetään asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti aloitettu, Norjasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 ja 0304 29 15 luokiteltavan tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn isokokoisen kirjolohen (Oncorhynchus mykiss), joko kokonaisena (perattuna päineen ja kiduksineen, kappalepaino suurempi kuin 1,2 kg, tai perattuna ilman päätä ja kiduksia, kappalepaino suurempi kuin 1 kg) tai fileinä (kappalepaino suurempi kuin 400 g), tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu ja kumotaan voimassa olevat Norjasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat toimenpiteet.

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä elokuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. KOUCHNER

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL L 72, 11.3.2004, s. 23.

2

(3)  EUVL C 109, 15.5.2007, s. 23.

3

---

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 806/2008,

annettu 12 päivänä elokuuta 2008,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä elokuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 2008.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 510/2008 (EYVL L 149, 7.6.2008, s. 61).

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 590/2008 (EUVL L 163, 24.6.2008, s. 24).

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 34,0 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 30,9 |
| 0707 00 05 | TR | 89,6 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 69,2 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 93,3 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 146,8 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 10 80 | AR | 85,0 |
| BR | 90,3 |
| CL | 91,2 |
| CN | 80,2 |
| NZ | 114,8 |
| US | 97,7 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 99,1 |
| 0808 20 50 | AR | 75,4 |
| CL | 83,0 |
| TR | 159,7 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 30 | TR | 153,0 |
| ZZ | 153,0 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 138,3 |
| MK | 59,0 |
| TR | 120,2 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 89,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

34,0

XS

27,8

ZZ

30,9

0707 00 05

TR

89,6

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

69,2

CL

63,1

UY

60,3

ZA

93,3

ZZ

71,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

146,8

IL

157,1

MK

68,7

TR

119,6

ZZ

114,9

0808 10 80

AR

85,0

BR

90,3

CL

91,2

CN

80,2

NZ

114,8

US

97,7

UY

148,0

ZA

85,2

ZZ

99,1

0808 20 50

AR

75,4

CL

83,0

TR

159,7

ZA

95,7

ZZ

103,5

0809 30

TR

153,0

ZZ

153,0

0809 40 05

BA

66,2

IL

138,3

MK

59,0

TR

120,2

XS

62,1

ZZ

89,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 807/2008,

annettu 12 päivänä elokuuta 2008,

maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1913/2006 muuttamisesta viinialan määräytymisperusteiden osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) 1913/2006 (2) 4 artiklassa määritellään säännöt, jotka koskevat tiettyjen hintojen, palkkioiden ja tukien valuuttakurssien määräytymisperusteita viinialalla. |
| --- | --- |

(1)

Maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maatalousalalla ja eräiden asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) 1913/2006 (2) 4 artiklassa määritellään säännöt, jotka koskevat tiettyjen hintojen, palkkioiden ja tukien valuuttakurssien määräytymisperusteita viinialalla.

| (2) | Viinin yhteistä markkinajärjestelyä on muutettu. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 479/2008 (3) muutetaan edellistä viinialan järjestelyä, ja siinä säädetään uusista toimenpiteistä ja kumotaan tai muutetaan eräitä muita toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Viinin yhteistä markkinajärjestelyä on muutettu. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 479/2008 (3) muutetaan edellistä viinialan järjestelyä, ja siinä säädetään uusista toimenpiteistä ja kumotaan tai muutetaan eräitä muita toimenpiteitä.

| (3) | Uudessa viinialan järjestelyssä tukien ja palkkioiden valuuttakurssin määräytymisperuste on liitettävä tapauksen mukaan viinivuoden alkamispäivään, erityissopimusten soveltamiseen taikka viinituotteiden väkevöinnin tai jalostamisen kaltaisten toimien päätökseen saattamiseen. Sen vuoksi olisi täsmennettävä kussakin tilanteessa huomioon otettava määräytymisperuste. |
| --- | --- |

(3)

Uudessa viinialan järjestelyssä tukien ja palkkioiden valuuttakurssin määräytymisperuste on liitettävä tapauksen mukaan viinivuoden alkamispäivään, erityissopimusten soveltamiseen taikka viinituotteiden väkevöinnin tai jalostamisen kaltaisten toimien päätökseen saattamiseen. Sen vuoksi olisi täsmennettävä kussakin tilanteessa huomioon otettava määräytymisperuste.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1913/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1913/2006 olisi muutettava.

| (5) | Valuuttakurssien määräytymisperusteet on vahvistettava tiiviissä yhteydessä viinijärjestelmän erilaisiin toimenpiteisiin, ja niitä olisi sovellettava samasta päivämäärästä alkaen kuin asiaa koskevaa toimenpidettä. Asetuksen (EY) N:o 479/2008 129 artiklassa säädetään toimenpiteille eri soveltamispäivämäärät. Sen vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 2008 lukuun ottamatta raivauspalkkioon liittyvää määräytymisperustetta, jota sovelletaan 30 päivästä kesäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Valuuttakurssien määräytymisperusteet on vahvistettava tiiviissä yhteydessä viinijärjestelmän erilaisiin toimenpiteisiin, ja niitä olisi sovellettava samasta päivämäärästä alkaen kuin asiaa koskevaa toimenpidettä. Asetuksen (EY) N:o 479/2008 129 artiklassa säädetään toimenpiteille eri soveltamispäivämäärät. Sen vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 2008 lukuun ottamatta raivauspalkkioon liittyvää määräytymisperustetta, jota sovelletaan 30 päivästä kesäkuuta 2008.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1913/2006 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

1.   Valuuttakurssin määräytymisperuste on sen viinivuoden ensimmäinen päivä, jona tukea myönnetään seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | asetuksen (EY) N:o 479/2008 11 artiklassa tarkoitetut viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 479/2008 11 artiklassa tarkoitetut viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen;

| b) | asetuksen (EY) N:o 479/2008 13 artiklassa tarkoitettu sijoitusrahastojen perustaminen; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 479/2008 13 artiklassa tarkoitettu sijoitusrahastojen perustaminen;

| c) | asetuksen (EY) N:o 479/2008 14 artiklassa tarkoitettu satovakuutus. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EY) N:o 479/2008 14 artiklassa tarkoitettu satovakuutus.

2.   Asetuksen (EY) N:o 479/2008 16 artiklassa tarkoitettuun viiniyttämisen sivutuotteiden vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen myönnettävien tukien osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sen viinivuoden ensimmäinen päivä, jona sivutuote toimitetaan.

3.   Valuuttakurssin määräytymisperuste on sen kuukauden ensimmäinen päivä, jona ensimmäinen sopimuksen mukainen viinitoimitus tapahtuu seuraavien tukien mukaisesti:

| a) | asetuksen (EY) N:o 479/2008 17 artiklassa tarkoitettu tuki viinin tislaamiselle alkoholijuomaksi; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 479/2008 17 artiklassa tarkoitettu tuki viinin tislaamiselle alkoholijuomaksi;

| b) | asetuksen (EY) N:o 479/2008 18 artiklassa tarkoitettu tuki erityiselle tislaustoimenpiteelle. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 479/2008 18 artiklassa tarkoitettu tuki erityiselle tislaustoimenpiteelle.

4.   Asetuksen (EY) N:o 479/2008 19 artiklassa tarkoitetun, tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttämiseen myönnettävän tuen osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sen kuukauden ensimmäinen päivä, jona kyseinen tuottaja toteuttaa ensimmäisen väkevöimisen.

5.   Asetuksen (EY) N:o 479/2008 98 artiklassa tarkoitetun viiniköynnösten raivaamisesta myönnettävän palkkion osalta valuuttakurssin määräytymisperuste on sitä viinivuotta edeltävä 1 päivä heinäkuuta, jona maksuhakemus hyväksytään.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2008.

Asetuksen (EY) N:o 1913/2006 4 artiklan 5 kohtaa sovelletaan kuitenkin 30 päivästä kesäkuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 2008.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 349, 24.12.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 365, 21.12.2006, s. 52. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 507/2008 (EUVL L 149, 7.6.2008, s. 38).

2

(3)  EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1.

3

---

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 808/2008,

annettu 11 päivänä elokuuta 2008,

Saksan lipun alla purjehtivien alusten lasikampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla IIa ja IV (EY:n vedet)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 16 päivänä tammikuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 40/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2008 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2008 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan kalastus kielletään mainitussa liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään näillä aluksilla mainitun päivämäärän jälkeen pyydettyjen kalakantojen hallussa pitäminen aluksessa, uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä elokuuta 2008.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2007 (EUVL L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1098/2007 (EUVL L 248, 22.9.2007, s. 1).

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2008, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 718/2008 (EUVL L 198, 26.7.2008, s. 8).

3

---

LIITE

| Nro | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | SAKSA |
| Kanta | LEZ/2AC4-C |
| Laji | Lasikampelat (Lepidorhombus spp.) |
| Alue | EY:n vedet alueilla IIa ja IV |
| Päivämäärä | 27.6.2008 |

Nro

25/T&Q

Jäsenvaltio

SAKSA

Kanta

LEZ/2AC4-C

Laji

Lasikampelat (Lepidorhombus spp.)

Alue

EY:n vedet alueilla IIa ja IV

Päivämäärä

27.6.2008

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä elokuuta 2008,

vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä tehdyn päätöksen 2005/294/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 4252)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2008/664/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se rajoita mainitun direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista; lisäksi asianomainen määrä on perusteltava puolueettomin perustein, kyseessä olevassa tapauksessa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvilajeilla. |
| --- | --- |

(1)

Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se rajoita mainitun direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista; lisäksi asianomainen määrä on perusteltava puolueettomin perustein, kyseessä olevassa tapauksessa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvilajeilla.

| (2) | Komissio teki 18 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen 2002/915/EY (2), jonka nojalla Tanskan toimintaohjelmassa vuosille 1999–2003 sallitaan karjanlannan käyttö tietyillä karjatiloilla määrinä, jotka vastaavat enintään 230 kg typpeä hehtaaria kohti vuodessa. Komission päätöksellä 2005/294/EY (3) kyseinen poikkeus ulotettiin koskemaan Tanskan toimintaohjelmaa vuosille 2004–2007. |
| --- | --- |

(2)

Komissio teki 18 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen 2002/915/EY (2), jonka nojalla Tanskan toimintaohjelmassa vuosille 1999–2003 sallitaan karjanlannan käyttö tietyillä karjatiloilla määrinä, jotka vastaavat enintään 230 kg typpeä hehtaaria kohti vuodessa. Komission päätöksellä 2005/294/EY (3) kyseinen poikkeus ulotettiin koskemaan Tanskan toimintaohjelmaa vuosille 2004–2007.

| (3) | Tanska pyysi 17 päivänä huhtikuuta 2008 poikkeuksen voimassaoloajan pidentämistä edelleen. Pyyntöön oli liitetty yksityiskohtaiset tekniset perustelut. |
| --- | --- |

(3)

Tanska pyysi 17 päivänä huhtikuuta 2008 poikkeuksen voimassaoloajan pidentämistä edelleen. Pyyntöön oli liitetty yksityiskohtaiset tekniset perustelut.

| (4) | Lainsäädännön, jolla direktiivi 91/676/ETY saatetaan osaksi Tanskan kansallista oikeusjärjestystä, voidaan katsoa olevan direktiivin mukainen, ja sen säännöksiä sovelletaan myös poikkeukseen. |
| --- | --- |

(4)

Lainsäädännön, jolla direktiivi 91/676/ETY saatetaan osaksi Tanskan kansallista oikeusjärjestystä, voidaan katsoa olevan direktiivin mukainen, ja sen säännöksiä sovelletaan myös poikkeukseen.

| (5) | Joulukuussa 2003 Tanska sai valmiiksi vesiympäristöä koskevan toisen toimintaohjelmansa arvioinnin, joka osoitti, että kaudelle 1985–2003 asetettu nitraatin huuhtoutumisen 48 prosentin vähennystavoite saavutettiin. |
| --- | --- |

(5)

Joulukuussa 2003 Tanska sai valmiiksi vesiympäristöä koskevan toisen toimintaohjelmansa arvioinnin, joka osoitti, että kaudelle 1985–2003 asetettu nitraatin huuhtoutumisen 48 prosentin vähennystavoite saavutettiin.

| (6) | Tanskan parlamentti hyväksyi vesiympäristöä koskevan kolmannen toimintaohjelman (2005–2015), jossa nitraatin huuhtoutumiselle asetetaan 13 prosentin lisävähennystavoite ja fosfaattiylijäämille 50 prosentin vähennystavoite kaudelle 2005–2015. Vuonna 2007 hallitus pääsi yhteisymmärrykseen siitä, että viimeistään vuonna 2009 laaditaan vesiympäristöä koskeva neljäs toimintaohjelma, jossa tarkastellaan kolmatta toimintaohjelmaa kriittisesti ja esitetään muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön; näin voidaan varmistaa, että tavoitteet saavutetaan viimeistään vuonna 2015. |
| --- | --- |

(6)

Tanskan parlamentti hyväksyi vesiympäristöä koskevan kolmannen toimintaohjelman (2005–2015), jossa nitraatin huuhtoutumiselle asetetaan 13 prosentin lisävähennystavoite ja fosfaattiylijäämille 50 prosentin vähennystavoite kaudelle 2005–2015. Vuonna 2007 hallitus pääsi yhteisymmärrykseen siitä, että viimeistään vuonna 2009 laaditaan vesiympäristöä koskeva neljäs toimintaohjelma, jossa tarkastellaan kolmatta toimintaohjelmaa kriittisesti ja esitetään muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön; näin voidaan varmistaa, että tavoitteet saavutetaan viimeistään vuonna 2015.

| (7) | Tanska on laatinut toimintaohjelman kaudelle 2008–2011 direktiivin 91/676/ETY 5 artiklan mukaisesti. Toimintaohjelman toimenpiteet ovat erottamaton osa vesiympäristöä koskevaa kolmatta toimintaohjelmaa. |
| --- | --- |

(7)

Tanska on laatinut toimintaohjelman kaudelle 2008–2011 direktiivin 91/676/ETY 5 artiklan mukaisesti. Toimintaohjelman toimenpiteet ovat erottamaton osa vesiympäristöä koskevaa kolmatta toimintaohjelmaa.

| (8) | Seurannasta ja valvonnasta saadut tiedot osoittavat, että kaudella 2005–2006 poikkeuksen soveltamisalaan kuului Tanskassa 1 779 karjatilaa (3,4 prosenttia kaikista karjatiloista), 220 839 kotieläinyksikköä (10,3 prosenttia kaikista kotieläinyksiköistä) ja 115 336 hehtaaria (4,2 prosenttia kokonaisalasta). |
| --- | --- |

(8)

Seurannasta ja valvonnasta saadut tiedot osoittavat, että kaudella 2005–2006 poikkeuksen soveltamisalaan kuului Tanskassa 1 779 karjatilaa (3,4 prosenttia kaikista karjatiloista), 220 839 kotieläinyksikköä (10,3 prosenttia kaikista kotieläinyksiköistä) ja 115 336 hehtaaria (4,2 prosenttia kokonaisalasta).

| (9) | Maatalousalueiden valuma-alueilla tehdyt tutkimukset ja ravinneanalyysit osoittavat, että huuhtoutuneen nitraatin määrä väheni savimailla 40 prosenttia ja hiekkamailla 49 prosenttia kaudella 1990–2006. Vuosista 2002 ja 2003 lähtien huuhtoutumisaste on pysynyt lähestulkoon samana. |
| --- | --- |

(9)

Maatalousalueiden valuma-alueilla tehdyt tutkimukset ja ravinneanalyysit osoittavat, että huuhtoutuneen nitraatin määrä väheni savimailla 40 prosenttia ja hiekkamailla 49 prosenttia kaudella 1990–2006. Vuosista 2002 ja 2003 lähtien huuhtoutumisaste on pysynyt lähestulkoon samana.

| (10) | Kehityssuunta-analyysit osoittavat, että juuristovyöhykkeestä poistuvan veden nitraattipitoisuus pieneni savimailla 29 prosenttia ja hiekkamailla 45 prosenttia kaudella 1990–2006. Vuonna 2006 viitevaluma-alueiden ylemmän pohjavesikerroksen keskimääräinen nitraattipitoisuus oli sekä hiekka- että savimailla alle 50 mg/l. Kaudella 1990–2006 maatalousalueiden viitevaluma-alueiden vesivirtojen nitraattipitoisuus pieneni 31 prosenttia niin, että keskimääräinen nitraattipitoisuus oli hiekkamailla alle 20 mg/l ja savimailla noin 30 mg/l. |
| --- | --- |

(10)

Kehityssuunta-analyysit osoittavat, että juuristovyöhykkeestä poistuvan veden nitraattipitoisuus pieneni savimailla 29 prosenttia ja hiekkamailla 45 prosenttia kaudella 1990–2006. Vuonna 2006 viitevaluma-alueiden ylemmän pohjavesikerroksen keskimääräinen nitraattipitoisuus oli sekä hiekka- että savimailla alle 50 mg/l. Kaudella 1990–2006 maatalousalueiden viitevaluma-alueiden vesivirtojen nitraattipitoisuus pieneni 31 prosenttia niin, että keskimääräinen nitraattipitoisuus oli hiekkamailla alle 20 mg/l ja savimailla noin 30 mg/l.

| (11) | Tutkittuaan Tanskan pyynnön ja otettuaan huomioon päätöksillä 2002/915/EY ja 2005/294/EY myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että Tanskan kaavailema karjanlannan käytön määrä – joka vastaa 230 kg typpeä hehtaaria kohti vuodessa – ei estä direktiivin 91/676/EY tavoitteiden saavuttamista, edellyttäen että noudatetaan päätöksessä 2005/294/EY asetettuja tiukkoja ehtoja. |
| --- | --- |

(11)

Tutkittuaan Tanskan pyynnön ja otettuaan huomioon päätöksillä 2002/915/EY ja 2005/294/EY myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että Tanskan kaavailema karjanlannan käytön määrä – joka vastaa 230 kg typpeä hehtaaria kohti vuodessa – ei estä direktiivin 91/676/EY tavoitteiden saavuttamista, edellyttäen että noudatetaan päätöksessä 2005/294/EY asetettuja tiukkoja ehtoja.

| (12) | Päätöksen 2005/294/EY soveltamiskausi päättyi 31 päivänä heinäkuuta 2008. Päätöksen 2005/294/EY voimassaoloaikaa olisi pidennettävä sen varmistamiseksi, että asianomaiset karjanpitäjät voisivat edelleen hyötyä poikkeuksesta. Päätöksessä 2005/294/EY asetettuja raportointivelvollisuuksia olisi myös mukautettava. |
| --- | --- |

(12)

Päätöksen 2005/294/EY soveltamiskausi päättyi 31 päivänä heinäkuuta 2008. Päätöksen 2005/294/EY voimassaoloaikaa olisi pidennettävä sen varmistamiseksi, että asianomaiset karjanpitäjät voisivat edelleen hyötyä poikkeuksesta. Päätöksessä 2005/294/EY asetettuja raportointivelvollisuuksia olisi myös mukautettava.

| (13) | Tämä päätös on direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(13)

Tämä päätös on direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukainen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2005/294/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Valvonnan tulokset ja tiivistetty kertomus arviointikäytännöistä (karjatiloilla tehdyt tarkastukset) sekä veden laadun kehityksestä (juurivyöhykkeestä tapahtuvan huuhtoutumisen valvonnan, pinta-/pohjaveden laadun ja mallipohjaisten laskelmien perusteella) on toimitettava komissiolle vuosittain.”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Valvonnan tulokset ja tiivistetty kertomus arviointikäytännöistä (karjatiloilla tehdyt tarkastukset) sekä veden laadun kehityksestä (juurivyöhykkeestä tapahtuvan huuhtoutumisen valvonnan, pinta-/pohjaveden laadun ja mallipohjaisten laskelmien perusteella) on toimitettava komissiolle vuosittain.”.

| 2) | Korvataan 9 artiklassa ilmaisu ”31 päivänä heinäkuuta 2008” ilmauksella ”31 päivänä heinäkuuta 2012”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 9 artiklassa ilmaisu ”31 päivänä heinäkuuta 2008” ilmauksella ”31 päivänä heinäkuuta 2012”.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2008.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 319, 23.11.2002, s. 24.

2

(3)  EUVL L 94, 13.4.2005, s. 34.

3

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/18

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2008/665/YUTP,

tehty 9 päivänä kesäkuuta 2008,

Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskevan Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 15 päivänä lokakuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/677/YUTP Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 15 päivänä lokakuuta 2007 yhteisen toiminnan 2007/677/YUTP Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) (1).

| (2) | Yhteisen toiminnan 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt edellyttävät sopimuksen tekemistä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen toiminnan 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt edellyttävät sopimuksen tekemistä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti.

| (3) | Neuvoston annettua 13 päivänä syyskuuta 2004 tätä koskevan valtuutuksen puheenjohtajavaltio on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin avustamana neuvotellut Albanian tasavallan osallistumista EUFOR Tchad/RCA -operaatioon koskevan Euroopan unionin ja Albanian välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston annettua 13 päivänä syyskuuta 2004 tätä koskevan valtuutuksen puheenjohtajavaltio on yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin avustamana neuvotellut Albanian tasavallan osallistumista EUFOR Tchad/RCA -operaatioon koskevan Euroopan unionin ja Albanian välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’.

| (4) | Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta, |
| --- | --- |

(4)

Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskeva Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välinen sopimus.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 9 päivänä kesäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. COTMAN

---

(1)  EUVL L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

---

KÄÄNNÖS

Albanian tasavallan osallistumista Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) koskeva Euroopan unionin ja Albanian tasavallan välinen

SOPIMUS

EUROOPAN UNIONI (EU),

ja

ALBANIAN TASAVALTA,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON:

Euroopan unionin neuvoston 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksymän yhteisen toiminnan 2007/677/YUTP Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUFOR Tchad/RCA -operaatio),

Albanian tasavallalle esitetyn kutsun osallistua EU-johtoiseen operaatioon,

onnistuneesti loppuun saatetun joukkojen muodostamisprosessin sekä EU:n operaation komentajan ja EU:n sotilaskomitean suosituksen sopia Albanian tasavallan joukkojen osallistumisesta EU-johtoiseen operaatioon,

kolmansien valtioiden osallistumisen hyväksymisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa 13 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/1/2008 (1),

osallistujien komitean perustamisesta Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaa Euroopan unionin sotilasoperaatiota varten 18 päivänä maaliskuuta 2008 tehdyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätöksen CHAD/2/2008 (2),

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Operaatioon osallistuminen

1.   Albanian tasavalta liittyy tämän sopimuksen määräysten ja mahdollisesti tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksyttyyn yhteiseen toimintaan 2007/677/YUTP ja kaikkiin yhteisiin toimintoihin tai päätöksiin, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EU:n sotilaallista kriisinhallintaoperaatiota.

2.   Albanian tasavallan osallistuminen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon ei vaikuta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

3.   Albanian tasavalta varmistaa, että sen EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstö noudattavat tehtävänsä suorittamisessa

| — | yhteistä toimintaa 2007/677/YUTP ja siihen mahdollisesti myöhemmin tehtyjä muutoksia, |
| --- | --- |

—

yhteistä toimintaa 2007/677/YUTP ja siihen mahdollisesti myöhemmin tehtyjä muutoksia,

| — | operaatiosuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

operaatiosuunnitelmaa,

| — | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

4.   Albanian tasavallan operaatioon lähettämät joukot ja henkilöstö suorittavat tehtävänsä ja menettelevät yksinomaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation etujen mukaisesti.

5.   Albanian tasavalta antaa EU:n operaation komentajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

2 artikla

Joukkojen asema

1.   Albanian tasavallan EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon lähettämien joukkojen ja henkilöstön asemaan sovelletaan joukkojen asemasta Euroopan unionin ja asianomaisten valtioiden välillä sovittuja määräyksiä, jos sellaisia on olemassa.

2.   Tšadin tasavallan ja Keski-Afrikan tasavallan ulkopuolella sijaitseviin esikunta- ja johtoyksiköihin lähetettyjen joukkojen ja henkilöstön asemaan sovelletaan näiden esikunta- tai johtoyksiköiden ja Albanian tasavallan välisiä järjestelyjä.

3.   Albanian tasavalta käyttää lainkäyttövaltaa EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuviin joukkoihinsa ja henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitettujen, joukkojen asemaa koskevien määräysten soveltamista.

4.   Albanian tasavalta vastaa kaikista joukkojensa ja henkilöstönsä jäsenten esittämien tai heitä koskevien EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistumiseen liittyvien vaatimusten ratkaisemisesta. Albanian tasavalta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen joukkojen tai henkilöstön jäsentä vastaan.

5.   Albanian tasavalta sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä julistuksen, joka koskee luopumista korvausten vaatimisesta EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvilta valtioilta.

6.   Euroopan unioni sitoutuu varmistamaan, että sen jäsenvaltiot antavat tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä julistuksen, joka koskee luopumista korvausten vaatimisesta Albanian tasavallan EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistumisesta.

3 artikla

Turvaluokitellut tiedot

1.   Albanian tasavalta toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/264/EY (3) liitteessä olevien Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjen sekä toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EU:n operaation komentaja, antamien lisäohjeiden mukaisesti.

2.   Jos Euroopan unioni ja Albanian tasavalta ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, mainitun sopimuksen määräyksiä sovelletaan EU:n sotilaallisen kriisinhallintaoperaation yhteydessä.

4 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kaikki EU:n sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon osallistuvat joukot ja henkilöstön jäsenet pysyvät täysin kansallisten viranomaistensa alaisina.

2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät joukkojensa ja henkilöstönsä operatiivisen ja taktisen johdon ja/tai valvonnan EU:n operaation komentajalle. EU:n operaation komentajalla on oikeus siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.

3.   Albanian tasavallalla on operaation päivittäisessä toteuttamisessa samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla EU:n jäsenvaltioilla.

4.   EU:n operaation komentaja voi Albanian tasavaltaa kuultuaan milloin tahansa pyytää Albanian tasavallan osallistumisen pois vetämistä.

5.   Albanian tasavalta nimeää johtavan sotilasedustajan, joka edustaa sen kansallista sotilasosastoa EU:n sotilaallisessa kriisinhallintaoperaatiossa. Johtava sotilasedustaja neuvottelee EU:n joukkojen komentajan kanssa kaikista operaatioon vaikuttavista kysymyksistä ja vastaa sotilasosastonsa päivittäisestä kurinpitovalvonnasta.

5 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Albanian tasavalta vastaa kaikista operaatioon osallistumiseensa liittyvistä kustannuksista, jolleivät ne kuulu yhteisiin kustannuksiin sen mukaisesti kuin on säädetty tämän sopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa oikeudellisissa välineissä sekä Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene) 14 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2007/384/YUTP (4).

2.   Yhdestä tai useammasta valtiosta, jossa operaatio toteutetaan, olevia luonnollisia tai oikeushenkilöitä koskevan kuolemantapauksen, loukkaantumisen, menetyksen tai vahingon sattuessa Albanian tasavalta, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, suorittaa korvauksia tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa joukkojen asemasta sovituissa määräyksissä, jos sellaisia on olemassa, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

6 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Albanian tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

7 artikla

Säännösten noudattamatta jättäminen

Mikäli osapuoli ei noudata 1–6 artiklassa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus päättää tämä sopimus ilmoittamalla siitä kuukautta edeltä käsin.

8 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

9 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien sisäisten menettelyjen päätökseen saattamisesta.

2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä.

3.   Tämä sopimus on voimassa Albanian tasavallan operaatioon osallistumisen ajan.

Tehty Pariisissa 13 päivänä heinäkuuta 2008 englannin kielellä neljänä kappaleena.

Euroopan unionin puolesta

Albanian tasavallan puolesta

---

(1)  EUVL L 56, 29.2.2008, s. 64. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä CHAD/3/2008 (EUVL L 144, 4.6.2008, s. 82).

1

(2)  EUVL L 107, 17.4.2008, s. 60. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä CHAD/3/2008.

2

(3)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/438/EY (EUVL L 164, 26.6.2007, s. 24).

3

(4)  EUVL L 152, 13.6.2007, s. 14.

4

JULISTUKSET (SOPIMUKSEN 2 ARTIKLAN 5 JA 6 KOHDASSA TARKOITETUT)

EU:n jäsenvaltioiden julistus

”Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksyttyä yhteistä toimintaa 2007/677/YUTP (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Albanian tasavallalle esitettävistä vaatimuksista niiden henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen johdosta, jonka ne omistavat ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää, jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen

| — | on aiheuttanut Albanian tasavallan lähettämän henkilöstön jäsen hänen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai |
| --- | --- |

—

on aiheuttanut Albanian tasavallan lähettämän henkilöstön jäsen hänen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

| — | on aiheuttanut Albanian tasavallan omistaman omaisuuden käyttö, mikäli sitä on käytetty operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Albanian tasavallan lähettämän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

on aiheuttanut Albanian tasavallan omistaman omaisuuden käyttö, mikäli sitä on käytetty operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Albanian tasavallan lähettämän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Albanian tasavallan julistus

”Tšadin tasavallassa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta 15 päivänä lokakuuta 2007 hyväksyttyyn EU:n yhteiseen toimintaan 2007/677/YUTP (EUFOR Tchad/RCA -operaatio) liittyvä Albanian tasavalta pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä vaatimuksista sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumisen tai kuoleman johdosta taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumisen tai menetyksen johdosta, jonka se omistaa ja jota EU:n kriisinhallintaoperaatio käyttää, jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen

| — | on aiheuttanut henkilöstön jäsen hänen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai |
| --- | --- |

—

on aiheuttanut henkilöstön jäsen hänen suorittaessaan tehtäviään EU:n kriisinhallintaoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai

| — | on aiheuttanut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttö, mikäli sitä on käytetty operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

on aiheuttanut EU:n kriisinhallintaoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttö, mikäli sitä on käytetty operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EU:n kriisinhallintaoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

---

| 13.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 217/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 217/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2008/666/YUTP,

tehty 24 päivänä heinäkuuta 2008,

Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen Sveitsin valaliiton osallistumista Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO) koskevan sopimuksen tekemisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 4 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1) Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 4 päivänä helmikuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP (1) Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO.

| (2) | Yhteisen toiminnan 13 artiklan 4 kohdassa määrätään, että kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti tehtävässä sopimuksessa. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen toiminnan 13 artiklan 4 kohdassa määrätään, että kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti tehtävässä sopimuksessa.

| (3) | Neuvosto valtuutti 13 päivänä joulukuuta 2004 puheenjohtajavaltion, tarvittaessa korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana, aloittamaan tulevia EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioita varten neuvottelut kolmansien valtioiden kanssa Euroopan unionin ja kolmannen valtion välillä tehtävästä mallisopimukseen perustuvasta sopimuksesta, joka koskee kolmannen valtion osallistumista Euroopan unionin siviilikriisinhallintaoperaatioon. Tämän perusteella puheenjohtajavaltio on neuvotellut Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO). |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto valtuutti 13 päivänä joulukuuta 2004 puheenjohtajavaltion, tarvittaessa korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana, aloittamaan tulevia EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioita varten neuvottelut kolmansien valtioiden kanssa Euroopan unionin ja kolmannen valtion välillä tehtävästä mallisopimukseen perustuvasta sopimuksesta, joka koskee kolmannen valtion osallistumista Euroopan unionin siviilikriisinhallintaoperaatioon. Tämän perusteella puheenjohtajavaltio on neuvotellut Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO).

| (4) | Sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(4)

Sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO).

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus Euroopan unionia sitovasti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. HORTEFEUX

---

(1)  EUVL L 42, 16.2.2008, s. 92.

1

---

SOPIMUS

Sveitsin valaliiton osallistumisesta Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO)

EUROOPAN UNIONI (EU)

ja

SVEITSIN VALALIITTO,

jäljempänä ’osapuolet’, jotka

OTTAVAT HUOMIOON:

Euroopan unionin neuvoston 4 päivänä helmikuuta 2008 hyväksymän yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO,

Sveitsin valaliitolle esitetyn kutsun osallistua Euroopan unionin Kosovossa toteutettavaan oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO),

onnistuneesti loppuun saatetun joukkojen muodostamisprosessin sekä EU:n siviilioperaatiokomentajan ja siviilikriisinhallintakomitean suosituksen hyväksyä Sveitsin valaliiton osallistuminen EU-johtoiseen operaatioon,

poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean 22 päivänä huhtikuuta 2008 tekemän päätöksen EULEX/2/2008 hyväksyä Sveitsin valaliiton osallistuminen Kosovossa toteutettavaan Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO),

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Operaatioon osallistuminen

1.   Sveitsin valaliitto soveltaa tämän sopimuksen määräysten ja tarvittavien täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti 4 päivänä helmikuuta 2008 hyväksyttyä yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX Kosovo sekä yhteisiä toimintoja tai päätöksiä, joilla Euroopan unionin neuvosto päättää jatkaa EULEX KOSOVO -operaatiota.

2.   Sveitsin valaliiton osallistuminen EULEX KOSOVO -operaatioon ei vaikuta Euroopan unionin itsenäiseen päätöksentekoon.

3.   Sveitsin valaliitto varmistaa, että sen EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtäväänsä suorittaessaan

| — | yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO ja siihen mahdollisesti tehtyjä muutoksia, |
| --- | --- |

—

yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO ja siihen mahdollisesti tehtyjä muutoksia,

| — | operaatiosuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

operaatiosuunnitelmaa,

| — | täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanotoimenpiteitä.

4.   Sveitsin valaliiton EULEX KOSOVO -operaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan EULEX KOSOVO -operaation etujen mukaisesti.

5.   Sveitsin valaliitto antaa siviilioperaatiokomentajalle ja EULEX KOSOVO -operaation johtajalle (jäljempänä ’operaation johtaja’) ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista EULEX KOSOVO -operaatioon.

6.   EULEX KOSOVO -operaatioon lähetetylle henkilöstölle suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Sveitsin valaliiton toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. EULEX KOSOVO -operaatioon lähetetyn henkilöstön on toimitettava jäljennös kyseisestä todistuksesta.

2 artikla

Henkilöstön asema

1.   Sveitsin valaliiton EULEX KOSOVO -operaatioon lähettämän henkilöstön asemaan sovelletaan Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO 4 päivänä helmikuuta 2008 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2008/124/YUTP 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti operaation asemasta sovittuja määräyksiä.

2.   Kosovon ulkopuolella sijaitseviin esikunta- tai johtoyksiköihin lähetetyn henkilöstön asemaan sovelletaan kyseisten esikunta- tai johtoyksiköiden ja Sveitsin valaliiton välisiä järjestelyjä.

3.   Sveitsin valaliitto käyttää lainkäyttövaltaansa EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitettujen, operaation asemaa koskevien määräysten soveltamista, jos niistä on sovittu.

4.   Sveitsin valaliitto vastaa henkilöstönsä EULEX KOSOVO -operaatioon osallistumisesta aiheutuviin, siihen liittyviin tai sitä koskeviin vaatimuksiin. Sveitsin valaliitto huolehtii lakiensa ja määräystensä mukaisesti mahdollisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten menettelyjen vireillepanosta sen henkilöstön jäsentä vastaan.

5.   Sveitsin valaliitto sitoutuu antamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä lausuman EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteenä.

6.   Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan tämän sopimuksen allekirjoituksen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta siltä osin kuin on kyse Sveitsin valaliiton osallistumisesta EULEX KOSOVO -operaatioon. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteenä.

3 artikla

Turvaluokitellut tiedot

1.   Sveitsin valaliitto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n turvaluokitellut tiedot suojataan noudattaen 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY olevia Euroopan unionin neuvoston turvallisuussääntöjä sekä toimivaltaisten viranomaisten antamia lisäohjeita, mukaan lukien operaation johtajan antamat ohjeet.

2.   Jos EU ja Sveitsin valaliitto ovat tehneet sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtamiseen sovellettavista turvallisuusmenettelyistä, kyseisen sopimuksen määräyksiä sovelletaan EULEX KOSOVO -operaation yhteydessä.

4 artikla

Johtamisjärjestely

1.   Kaikki EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat kansallisten viranomaistensa alaisina.

2.   Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen siviilioperaatiokomentajalle, joka vastaa strategisen tason johtamisesta ja valvonnasta.

3.   Operaation johtaja vastaa EULEX KOSOVO -operaatiosta ja sen johtamisjärjestelystä operaatioalueella.

4.   Operaation johtajalla on siviilioperaatiokomentajan hänelle osoittama vastuu osallistuvien valtioiden henkilöstön, ryhmien ja yksiköiden johtamisesta ja valvonnasta sekä hallinnollinen ja logistinen vastuu, johon kuuluu myös vastuu EULEX KOSOVO -operaation käyttöön annetuista varoista, resursseista ja tiedoista.

5.   Sveitsin valaliitolla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin operaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla kyseisen operaation päivittäisessä toteuttamisessa tämän sopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudellisten asiakirjojen mukaisesti.

6.   Operaation johtaja vastaa EULEX KOSOVO -operaation henkilöstön kurinpidollisesta valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

7.   Sveitsin valaliitto nimeää vastuuhenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa EULEX KOSOVO -operaatiossa. Vastuuhenkilö raportoi operaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

8.   Euroopan unioni tekee päätöksen operaation lopettamisesta kuultuaan Sveitsin valaliittoa ennen päätöksen tekemistä edellyttäen, että Sveitsin valaliitto osallistuu yhä EULEX KOSOVO -operaatioon sen lopettamispäivänä.

5 artikla

Rahoitusnäkökohdat

1.   Sveitsin valaliitto vastaa kaikista sen operaatioon osallistumiseen liittyvistä kustannuksista lukuun ottamatta niitä kustannuksia, jotka operaation toimintatalousarviossa kuuluvat yhteisiin kustannuksiin.

2.   Operaation toteuttamisalueella paikalliselle väestölle tai oikeushenkilölle aiheutuneen kuolemantapauksen, loukkaantumisen, vahingon tai menetyksen osalta Sveitsin valaliitto maksaa korvauksia mahdollisesti tehdyssä, tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa operaation asemaa koskevassa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti.

6 artikla

Sopimuksen täytäntöönpanojärjestelyt

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin sekä Sveitsin valaliiton toimivaltaisten viranomaisten välillä.

7 artikla

Noudattamatta jättäminen

Mikäli jompikumpi osapuoli ei noudata edellä olevissa artikloissa määrättyjä velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus yhden kuukauden irtisanomisajalla.

8 artikla

Riitojen ratkaiseminen

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

9 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä sopimus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa osapuolten toisilleen antamaa ilmoitusta siitä, että ne ovat saattaneet päätökseen sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt.

2.   Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä alkaen.

3.   Tämä sopimus on voimassa Sveitsin valaliiton operaatioon osallistumisen ajan.

Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2008.

Euroopan unionin puolesta

Sveitsin valaliiton puolesta

LIITE

JULISTUKSET

EU:n jäsenvaltioiden antama julistus

Euroopan unionin Kosovossa toteutettavasta oikeusvaltio-operaatiosta, EULEX KOSOVO hyväksyttyä EU:n yhteistä toimintaa 2008/124/YUTP soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Sveitsin valaliitolle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota EULEX KOSOVO -operaatio käyttää, jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut Sveitsin valaliiton lähettämän henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EULEX KOSOVO -operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut Sveitsin valaliiton omistaman omaisuuden käyttämisestä, edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Sveitsin valaliiton EULEX KOSOVO -operaatioon lähettämän henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

Sveitsin valaliiton antama julistus

EU:n yhteisellä toiminnalla 2008/124/YUTP perustettuun Euroopan unionin Kosovossa toteutettavaan oikeusvaltio-operaatioon (EULEX KOSOVO) osallistuva Sveitsin valaliitto pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota EULEX KOSOVO -operaatio käyttää, jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen on aiheuttanut henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään EULEX KOSOVO -operaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä, tai jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys on aiheutunut EULEX KOSOVO -operaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä on käytetty operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän EULEX KOSOVO -operaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.

---