# Euroopa Liidu L 252/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 252 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide20. september 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 252

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide20. september 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 922/2008, 19. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 923/2008, 12. september 2008, millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 684/2008, Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade importimisega Taist, olenemata sellest, kas neid deklareeritakse Taist pärinevana või mitte, ning muudetakse kõnealuse impordi registreerimine kohustuslikuks | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 924/2008, 19. september 2008, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2008/2009. turustusaasta lõpuni | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 925/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 926/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 927/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 928/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 15 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 922/2008, 19. september 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 923/2008, 12. september 2008, millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 684/2008, Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade importimisega Taist, olenemata sellest, kas neid deklareeritakse Taist pärinevana või mitte, ning muudetakse kõnealuse impordi registreerimine kohustuslikuks

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 924/2008, 19. september 2008, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2008/2009. turustusaasta lõpuni

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 925/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 926/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 927/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 928/2008, 19. september 2008, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames

15

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/746/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. mai 2008, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa on andnud kruiisilaeva Le Levant ehitamiseks (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5419 all)

   (
  1
  ) | 17 |
| | | 2008/747/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. september 2008, millega lõpetatakse Korea Vabariigi poolt kosmeetika-, parfümeeria- ja hügieenitoodete impordile rakendatavate meetmete suhtes algatatud uurimismenetlus
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4837 all) | 35 |
| | | 2008/748/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. september 2008, triflumisooli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5075 all)

   (
  1
  ) | 37 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/746/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. mai 2008, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa on andnud kruiisilaeva Le Levant ehitamiseks (C 74/99 (ex NN 65/99))
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5419 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5419 all)

1

17

2008/747/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. september 2008, millega lõpetatakse Korea Vabariigi poolt kosmeetika-, parfümeeria- ja hügieenitoodete impordile rakendatavate meetmete suhtes algatatud uurimismenetlus
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 4837 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4837 all)

35

2008/748/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. september 2008, triflumisooli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5075 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5075 all)

1

37

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/749/ÜVJP, 19. september 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist koordinatsioonimeedet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetuseks (EU NAVCO) | 39 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/749/ÜVJP, 19. september 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist koordinatsioonimeedet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetuseks (EU NAVCO)

39

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 913/2008 (millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused) parandus (ELT L 251, 19.9.2008) | 43 |
| | | Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 914/2008 (millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused) parandus (ELT L 251, 19.9.2008) | 43 |

Parandused

Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 913/2008 (millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused) parandus (ELT L 251, 19.9.2008)

43

Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 914/2008 (millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused) parandus (ELT L 251, 19.9.2008)

43

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 922/2008,

19. september 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 31,4 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 49,7 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| MK | 43,3 |
| TR | 72,1 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 90 70 | TR | 95,9 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 64,1 |
| UY | 71,0 |
| ZA | 86,3 |
| ZZ | 73,8 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 137,9 |
| US | 196,0 |
| ZZ | 194,2 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,7 |
| CN | 73,9 |
| NZ | 122,7 |
| US | 91,3 |
| ZA | 78,4 |
| ZZ | 101,5 |
| 0808 20 50 | AR | 68,9 |
| CN | 66,7 |
| TR | 131,7 |
| ZA | 74,4 |
| ZZ | 85,4 |
| 0809 30 | TR | 122,4 |
| US | 160,3 |
| ZZ | 141,4 |
| 0809 40 05 | IL | 131,8 |
| TR | 78,6 |
| XS | 58,0 |
| ZZ | 89,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

31,4

TR

68,0

ZZ

49,7

0707 00 05

EG

162,5

MK

43,3

TR

72,1

ZZ

92,6

0709 90 70

TR

95,9

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

64,1

UY

71,0

ZA

86,3

ZZ

73,8

0806 10 10

IL

248,7

TR

137,9

US

196,0

ZZ

194,2

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,7

CN

73,9

NZ

122,7

US

91,3

ZA

78,4

ZZ

101,5

0808 20 50

AR

68,9

CN

66,7

TR

131,7

ZA

74,4

ZZ

85,4

0809 30

TR

122,4

US

160,3

ZZ

141,4

0809 40 05

IL

131,8

TR

78,6

XS

58,0

ZZ

89,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 923/2008,

12. september 2008,

millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 684/2008, Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade importimisega Taist, olenemata sellest, kas neid deklareeritakse Taist pärinevana või mitte, ning muudetakse kõnealuse impordi registreerimine kohustuslikuks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõikeid 3 ja 5,

ning arvestades järgmist:

Komisjon on otsustanud oma algatusel uurida algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt Hiina Rahvavabariigi päritoluga käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete võimalikku rikkumist.

A.   TOODE

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, st kered ja hüdraulikaseadmed, mis kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla. Käsikahveltõstukid on määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud ainult koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

Uuritav toode on käsikahveltõstukid ja nende olulised osad, nagu määratletud eelmises lõigus, mis on pärit Taist (edaspidi „uuritav toode”), mida deklareeritakse tavaliselt samade koodide all kui vaatlusalust toodet.

B.   OLEMASOLEVAD MEETMED

Praegu jõus olevad meetmed, millest väidetavalt kõrvale hoitakse, on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1174/2005 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 684/2008) (3) kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

C.   PÕHJENDUSED

Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et seoses uuritava toote koostamisega Tais hoitakse kõrvale Hiina Rahvavabariigist pärit käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Komisjoni käsutuses on järgmised esmapilgul usutavad tõendid:

| — | Hiina Rahvavabariigist ja Taist ühendusse toimuva ekspordi struktuuris on aset leidnud märkimisväärne muutus pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes võeti kasutusele meetmed ning kõnealusele muutusele ei ole mingit muud põhjendust, kui tollimaksu rakendamine. |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigist ja Taist ühendusse toimuva ekspordi struktuuris on aset leidnud märkimisväärne muutus pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes võeti kasutusele meetmed ning kõnealusele muutusele ei ole mingit muud põhjendust, kui tollimaksu rakendamine.

| — | See kaubandusstruktuuri muutus tundub olevat põhjustatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade koostamisest Tais. |
| --- | --- |

—

See kaubandusstruktuuri muutus tundub olevat põhjustatud käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade koostamisest Tais.

| — | Lisaks sellele näitavad tõendid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguse kui ka hinna osas. Taist imporditakse uuritavat toodet märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. Lisaks on piisavalt tõendeid, et impordi suurenemine toimus meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus tuvastatud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele näitavad tõendid, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguse kui ka hinna osas. Taist imporditakse uuritavat toodet märgatavates kogustes, mis on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. Lisaks on piisavalt tõendeid, et impordi suurenemine toimus meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus tuvastatud mittekahjustavatest hindadest palju madalama hinnaga.

| — | Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et võrreldes käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade varem kindlaks määratud normaalväärtusega müüakse käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

—

Komisjoni käsutuses on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et võrreldes käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade varem kindlaks määratud normaalväärtusega müüakse käsikahveltõstukeid ja nende olulisi osi dumpinguhinnaga.

Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool mainitutele veel muid algmääruse artiklis 13 nimetatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

D.   MENETLUS

Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades otsustas komisjon, et on piisavalt tõendeid selleks, et õigustada uurimise algatamist vastavalt algmääruse artiklile 13 ning kehtestada registreerimisnõue kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5 Taist imporditavate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid deklareeritakse Taist pärinevana või mitte.

a)   Küsimustikud

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikku teavet, saadab komisjon küsimustikud Tais asuvatele eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, ühenduses asuvatele importijatele ja importijate ühendustele, kes tegid koostööd olemasolevate meetmete kehtestamiseni viinud uurimises, ning Hiina Rahvavabariigi ja Tai ametiasutustele. Kui vaja, võidakse taotleda teavet ka ühenduse tootmisharult ja Hiina Rahvavabariigi eksportijatelt/tootjatelt.

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult ühendust võtma, kuid hiljemalt tähtajaks, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 3, ja vajadusel taotlema küsimustikku tähtaja jooksul, mis on kehtestatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1, arvestades, et kõigi huvitatud isikute suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud tähtaega.

Hiina Rahvavabariigi ja Tai ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendusmaterjal. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi registreerimise või meetmete kehtestamise erandid

Vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

Kuna väidetav kõrvalehoidmine leiab aset väljaspool ühendust, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 teha erandeid uurimisaluse toote tootjatele, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed kehtivad ning kelle puhul on leitud, et nad ei hoia meetmetest kõrvale algmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

E.   REGISTREERIMINE

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 tuleks uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue, tagamaks võimalus nõuda dumpinguvastast tollimaksu tagasiulatuvalt arvates nimetatud impordi registreerimise kuupäevast, juhul kui uurimise tulemusena tuvastatakse meetmetest kõrvalehoidmine.

F.   TÄHTAJAD

Nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

| — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida oleks võimalik uurimisel arvestada; |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida oleks võimalik uurimisel arvestada;

| — | Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

Tai tootjad saavad taotleda vabastamist impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud pooled võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isikud on endast käesoleva määruse artiklis 3 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

G.   KOOSTÖÖST HOIDUMINE

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

H.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

Juhime tähelepanu sellele, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (4)

I.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendajaks huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset selles uurimises, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike seisukohtade esitamine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõikele 3 uurimine, et teha kindlaks, kas hoitakse kõrvale määrusega (EÜ) nr 1174/2005, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 684/2008, kehtestatud meetmetest CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (TARICi koodid 8427900011 ja 8431200011) alla kuuluvate käsikahveltõstukite ja nende oluliste osade, st kerede ja hüdraulikasüsteemide ühendusse importimisega Taist, olenemata sellest, kas nad on pärit Taist või mitte. Käsikahveltõstukid on määratletud kui ratastega ja kaubaaluste käitlemiseks ette nähtud tõstekahvlitega seadmed, mis on ette nähtud liigendkäepideme abil käsitsi lükkamiseks, tõmbamiseks ja juhtimiseks siledal, tasasel ja kõval pinnal. Käsikahveltõstukid on ette nähtud koorma tõstmiseks (käepideme pumpamise abil) üksnes transportimiseks vajalikule kõrgusele ning neil puuduvad lisafunktsioonid ja -kasutusalad, nagu näiteks i) koormate teisaldamine ja tõstmine koormate kõrgemale paigutamiseks või koormate ladustamise hõlbustamiseks, ii) ühe kaubaaluse paigutamine teise peale (virnastajad), iii) koorma tõstmine töötasapinnale (käärkahveltõstukid) ja iv) koormate tõstmine ja kaalumine (kaaluga kahveltõstukid).

Artikkel 2

Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma vastavaid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi registreerimiseks.

Registreerimine aegub üheksa kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada ühendusse imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad ei hoia kõrvale dumpinguvastastest tollimaksudest.

Artikkel 3

1.   Küsimustiku saamiseks tuleb komisjoni poole pöörduda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Kõik huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   Tais asuvad tootjad, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, peaksid esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 40päevase tähtaja jooksul.

4.   Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Mis tahes asjakohane teave, kõik ärakuulamise ja küsimustiku taotlused, samuti impordi registreerimisnõudest või meetmetest vabastamise taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti); taotluses tuleb näidata huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress ning telefoni- ja faksinumber. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (piiratud) (5) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” (huvitatud isikutele kontrollimiseks).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/090 |
| B-1040 Brussels |
| Faks (+32 2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/090

B-1040 Brussels

Faks (+32 2) 295 65 05

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 12. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 189, 21.7.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 192, 19.7.2008, lk 1.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

5

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 924/2008,

19. september 2008,

millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2008/2009. turustusaasta lõpuni

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 61 esimese lõigu punkti d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 7 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 7 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige sellised, milles käsitletakse ekspordilitsentse, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006. (2) Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada ekspordituru võimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige sellised, milles käsitletakse ekspordilitsentse, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006. (2) Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada ekspordituru võimalusi.

| (3) | Teatavate ühenduse suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on ühendusest välja eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning nad on esindatud ühendusevälistel traditsioonilistel turgudel. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ühenduse tootjad võiksid jätkata oma tarneid traditsioonilistele turgudele. |
| --- | --- |

(3)

Teatavate ühenduse suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on ühendusest välja eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning nad on esindatud ühendusevälistel traditsioonilistel turgudel. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ühenduse tootjad võiksid jätkata oma tarneid traditsioonilistele turgudele.

| (4) | 2008/2009. turustusaastaks on turunõudlusele vastavaks hinnatud koguseline piirang kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (väljendatuna valge suhkru ekvivalendina), kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel on kõnealune piirang 50 000 t kuivainena. |
| --- | --- |

(4)

2008/2009. turustusaastaks on turunõudlusele vastavaks hinnatud koguseline piirang kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (väljendatuna valge suhkru ekvivalendina), kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel on kõnealune piirang 50 000 t kuivainena.

| (5) | Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Pettuseohu vähendamiseks ja kvoodivälise suhkru või isoglükoosi reimportimise või uuesti ühendusse sissevedamisega kaasneda võiva kuritarvitamise ärahoidmiseks tuleks teatavad lähedased sihtkohad toetuskõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse eksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ühenduse toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsas konkurentsipositsioonis. Pettuseohu vähendamiseks ja kvoodivälise suhkru või isoglükoosi reimportimise või uuesti ühendusse sissevedamisega kaasneda võiva kuritarvitamise ärahoidmiseks tuleks teatavad lähedased sihtkohad toetuskõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata.

| (6) | Arvestades isoglükoosi kui toote iseloomust tingitud eeldatavat väiksemat võimalikku pettuseohtu, ei tohiks eespool nimetatud väljaarvamist kohaldada selliste Lääne-Balkani riikide suhtes, mille ametiasutused on ühendusse eksporditavate suhkru- või isoglükoositoodete päritolu kinnitamiseks välja andnud ekspordisertifikaadi. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades isoglükoosi kui toote iseloomust tingitud eeldatavat väiksemat võimalikku pettuseohtu, ei tohiks eespool nimetatud väljaarvamist kohaldada selliste Lääne-Balkani riikide suhtes, mille ametiasutused on ühendusse eksporditavate suhkru- või isoglükoositoodete päritolu kinnitamiseks välja andnud ekspordisertifikaadi.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodivälise suhkru eksportimise koguselise piirangu kindlaksmääramine

1.   2008/2009. turustusaastal (kestusega 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009) on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimeses lõigus punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 650 000 tonni.

2.   Lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirangu raames on lubatud eksportida kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Serbia ning Kosovo, nagu seda on määratletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

Artikkel 2

Kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguselise piirnormi kindlaksmääramine

1.   2008/2009. turustusaastal (kestusega 1. oktoobrist 2008 kuni 30. septembrini 2009) on määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimeses lõigus punktis d osutatud CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 50 000 tonni kuivainena.

2.   Lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirangu raames on lubatud eksportida kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

3.   Lõikes 1 osutatud toodete eksport on lubatud üksnes juhul, kui tooted vastavad määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 925/2008,

19. september 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1.1.2009-31.3.2009
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 8,622108 | — |
| P2 | 09.4068 | 23,785825 | — |
| P3 | 09.4069 | 1,206287 | — |
| P4 | 09.4070 | 14,423721 | — |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodiks 1.1.2009-31.3.2009

(kilogrammides)

P1

09.4067

8,622108

—

P2

09.4068

23,785825

—

P3

09.4069

1,206287

—

P4

09.4070

14,423721

—

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 926/2008,

19. september 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 539/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine munasektoris ja ovoalbumiini puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 539/2007 on avatud tariifikvoodid munasektoris ja ovoalbumiini puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 539/2007 on avatud tariifikvoodid munasektoris ja ovoalbumiini puhul.

| (2) | 2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (3) | 2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele, |
| --- | --- |

(3)

2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2007 alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi määruse (EÜ) nr 539/2007 kohaselt ja mis lisatakse alaperioodile 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2009, on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 19.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | 09.4015 | (1) | 67 500 000 |
| E2 | 09.4401 | 46,235244 | — |
| E3 | 09.4402 | (2) | 4 924 232 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodile 1.1.2009-31.3.2009

(kilogrammides)

E1

09.4015

(1)

67 500 000

E2

09.4401

46,235244

—

E3

09.4402

(2)

4 924 232

---

(1)  Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

(2)  Ei kohaldata: taotlused hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemat kogust.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 927/2008,

19. september 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

2008. aasta septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,781217 |
| 2 | 09.4411 | (1) |
| 3 | 09.4412 | 0,864805 |
| 4 | 09.4420 | 1,494472 |
| 5 | 09.4421 | 6,509981 |
| 6 | 09.4422 | 1,331328 |

Rühma nr

Jrk nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

1

09.4410

0,781217

2

09.4411

(1)

3

09.4412

0,864805

4

09.4420

1,494472

5

09.4421

6,509981

6

09.4422

1,331328

---

(1)  Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 928/2008,

19. september 2008,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2008. aasta septembri seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1384/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2398/96 rakendussätted Iisraelist pärit kodulinnulihasektori toodete ühendusse importimise teatavate tariifikvootide avamise ja nende haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

Septembri seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad litsentsile järjekorranumbriga 09.4092 vastavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1384/2007 alaperioodiks 1. oktoober kuni 31. detsember 2008 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. septembril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. september 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 40.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk nr | Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| IL1 | 09.4092 | 10,916897 |
| IL2 | 09.4091 | (1) |

Rühma nr

Jrk nr

Alaperioodiks 1.10.2008-31.12.2008 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

IL1

09.4092

10,916897

IL2

09.4091

(1)

---

(1)  Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/17

---

KOMISJONI OTSUS,

20. mai 2008,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa on andnud kruiisilaeva Le Levant ehitamiseks (C 74/99 (ex NN 65/99))

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5419 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/746/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1990. aasta direktiivi 90/684/EMÜ laevaehituseks antava abi kohta, (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 7,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Käesoleva otsuse esemeks olevast abist teada saades küsis komisjon kõigepealt teavet Prantsuse ametiasutustelt 2. detsembri 1998. aasta ja 4. juuni 1999. aasta kirjadega. Prantsuse ametiasutused esitasid märkusi 12. mai 1999. aasta kirjaga (A/33645) ja 19. augusti 1999. aasta kirjaga (A/36449). |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva otsuse esemeks olevast abist teada saades küsis komisjon kõigepealt teavet Prantsuse ametiasutustelt 2. detsembri 1998. aasta ja 4. juuni 1999. aasta kirjadega. Prantsuse ametiasutused esitasid märkusi 12. mai 1999. aasta kirjaga (A/33645) ja 19. augusti 1999. aasta kirjaga (A/36449).

| (2) | Seda teavet arvestades algatas komisjon 2. detsembri 1999. aasta otsusega (3) asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse abi suhtes, mida on antud kruiisilaeva Le Levant ehitamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Seda teavet arvestades algatas komisjon 2. detsembri 1999. aasta otsusega (3) asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse abi suhtes, mida on antud kruiisilaeva Le Levant ehitamiseks.

| (3) | Sellest otsusest tulenevalt esitasid Prantsuse ametiasutused märkusi kirjadega 12. jaanuarist 2000 (A/30357), 14. juunist 2000 (A/34964), 30. aprilli 2001 (A/33440) ja 11. juunist 2001 (A/34609). Komisjonile esitas märkusi ka üks huvitatud pool, Compagnie des Iles du Levant (edaspidi „CIL”); märkused edastati Prantsuse ametiasutustele, kes neile vastasid. |
| --- | --- |

(3)

Sellest otsusest tulenevalt esitasid Prantsuse ametiasutused märkusi kirjadega 12. jaanuarist 2000 (A/30357), 14. juunist 2000 (A/34964), 30. aprilli 2001 (A/33440) ja 11. juunist 2001 (A/34609). Komisjonile esitas märkusi ka üks huvitatud pool, Compagnie des Iles du Levant (edaspidi „CIL”); märkused edastati Prantsuse ametiasutustele, kes neile vastasid.

| (4) | Uurimismenetluse lõpetas komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsusega 2001/882/EÜ riigiabi kohta, mida Prantsusmaa oli andnud arenguabi vormis reisilaevale Le Levant, mille ehitas Alstom Leroux Naval kasutamiseks Saint Pierre’il ja Miquelonil; (4) otsuses jõuti järeldusele, et antud riigiabi ei ole kokkusobiv ühisturuga, ja kohustati Prantsusmaad „[abi] katkestama ja nõudma seda tagasi investoritelt, kes on otsesed abisaajad ja reisilaeva praegused omanikud”. |
| --- | --- |

(4)

Uurimismenetluse lõpetas komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsusega 2001/882/EÜ riigiabi kohta, mida Prantsusmaa oli andnud arenguabi vormis reisilaevale Le Levant, mille ehitas Alstom Leroux Naval kasutamiseks Saint Pierre’il ja Miquelonil; (4) otsuses jõuti järeldusele, et antud riigiabi ei ole kokkusobiv ühisturuga, ja kohustati Prantsusmaad „[abi] katkestama ja nõudma seda tagasi investoritelt, kes on otsesed abisaajad ja reisilaeva praegused omanikud”.

| (5) | Otsus 2001/882/EÜ tühistati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsusega. (5) Kohus leidis, et komisjoni otsuse põhjenduses on lünki, mis ei võimalda kohtul kontrollida, kas riigiabi kriteeriumid on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2001/882/EÜ tühistati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsusega. (5) Kohus leidis, et komisjoni otsuse põhjenduses on lünki, mis ei võimalda kohtul kontrollida, kas riigiabi kriteeriumid on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses täidetud.

| (6) | Esimese Astme Kohtu otsusest tulenevalt on 2. detsembri 1999. aasta otsusega algatatud uurimismenetlus endiselt pooleli. |
| --- | --- |

(6)

Esimese Astme Kohtu otsusest tulenevalt on 2. detsembri 1999. aasta otsusega algatatud uurimismenetlus endiselt pooleli.

| (7) | Võtnud arvesse Esimese Astme Kohtu otsuse põhjendusi ja komisjonini jõudnud uut teavet, pidas komisjon vajalikuks kutsuda Prantsuse ametiasutusi ja huvitatud pooli vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 veel kord märkusi esitama. Selleks täiendati 2. detsembri 1999. aasta otsust algatada ametlik uurimismenetlus 6. detsembri 2006. aasta otsusega. (6) |
| --- | --- |

(7)

Võtnud arvesse Esimese Astme Kohtu otsuse põhjendusi ja komisjonini jõudnud uut teavet, pidas komisjon vajalikuks kutsuda Prantsuse ametiasutusi ja huvitatud pooli vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 veel kord märkusi esitama. Selleks täiendati 2. detsembri 1999. aasta otsust algatada ametlik uurimismenetlus 6. detsembri 2006. aasta otsusega. (6)

| (8) | Selle otsuse järgi taotlesid ja said Prantsuse ametiasutused kõigepealt vastamistähtaja pikendust ning esitasid seejärel märkused kirjadega 16. märtsist 2007 (A/32335) ja 12. detsembrist 2007 (A/40301). Märkusi esitasid ka huvitatud pooled, see tähendab CIL, kes esitas märkused 21. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/32446), ja Panga (7) toetatud investorid ehk laeva kaasomanikeks olnud äriühingute endised osanikud, kes esitasid oma märkused 1. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/31951) ja 7. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/32026). |
| --- | --- |

(8)

Selle otsuse järgi taotlesid ja said Prantsuse ametiasutused kõigepealt vastamistähtaja pikendust ning esitasid seejärel märkused kirjadega 16. märtsist 2007 (A/32335) ja 12. detsembrist 2007 (A/40301). Märkusi esitasid ka huvitatud pooled, see tähendab CIL, kes esitas märkused 21. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/32446), ja Panga (7) toetatud investorid ehk laeva kaasomanikeks olnud äriühingute endised osanikud, kes esitasid oma märkused 1. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/31951) ja 7. märtsil 2007 registreeritud kirjaga (A/32026).

II.   MENETLUSE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   Pons’i seadus

| (9) | 11. juuli 1986. aasta seadus 1986. aasta eelarve muutmise kohta nägi ette maksusoodustusi teatud investeeringutele, mida tehakse Prantsuse ülemerealadele ja -departemangudesse (Pons’i seadus). |
| --- | --- |

(9)

11. juuli 1986. aasta seadus 1986. aasta eelarve muutmise kohta nägi ette maksusoodustusi teatud investeeringutele, mida tehakse Prantsuse ülemerealadele ja -departemangudesse (Pons’i seadus).

| (10) | Prantsusmaa teavitas neist meetmetest komisjoni, et kontrollida meetmete vastavust ühenduse õigusnormidega riigiabi küsimuses. Komisjon teatas Prantsusmaale 27. jaanuari 1993. aasta kirjaga, et otsustas pärast meetmete läbivaatamist mitte esitada vastuväiteid asutamislepingu artiklite 92 ja 93 (nüüdsete artiklite 87 ja 88) alusel. Komisjon täpsustas siiski, et kõnealuse abi andmisel tuleb endiselt järgida teatud tegevussektoreid puudutavaid ühenduse õiguse regulatsioone ja suuniseid. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa teavitas neist meetmetest komisjoni, et kontrollida meetmete vastavust ühenduse õigusnormidega riigiabi küsimuses. Komisjon teatas Prantsusmaale 27. jaanuari 1993. aasta kirjaga, et otsustas pärast meetmete läbivaatamist mitte esitada vastuväiteid asutamislepingu artiklite 92 ja 93 (nüüdsete artiklite 87 ja 88) alusel. Komisjon täpsustas siiski, et kõnealuse abi andmisel tuleb endiselt järgida teatud tegevussektoreid puudutavaid ühenduse õiguse regulatsioone ja suuniseid.

| (11) | Käesolevas otsuses peetakse Pons’i seadusele viidates silmas Üldise maksuseadustiku (Code Général des Impôts, edaspidi „CGI”) sätteid artiklis 238a HA I ja IIIc, nii nagu need olid kohaldatavad 23. novembril 1996; need sätted võib kokku võtta järgnevalt. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses peetakse Pons’i seadusele viidates silmas Üldise maksuseadustiku (Code Général des Impôts, edaspidi „CGI”) sätteid artiklis 238a HA I ja IIIc, nii nagu need olid kohaldatavad 23. novembril 1996; need sätted võib kokku võtta järgnevalt.

| (12) | CGI artikkel 238a HA I lubab ettevõtjatel oma maksustatavatest tuludest täies ulatuses maha arvata summa, mis on investeeritud tootmisse teatud Prantsuse ülemerealadel ja -departemangudes, sealhulgas Saint Pierre’il ja Miquelonil. (8) Artikkel sätestab erandi CGI üldisest režiimist, mis ei luba selliseid summasid ettevõtja maksustatava tulu arvestamisel maha arvata. |
| --- | --- |

(12)

CGI artikkel 238a HA I lubab ettevõtjatel oma maksustatavatest tuludest täies ulatuses maha arvata summa, mis on investeeritud tootmisse teatud Prantsuse ülemerealadel ja -departemangudes, sealhulgas Saint Pierre’il ja Miquelonil. (8) Artikkel sätestab erandi CGI üldisest režiimist, mis ei luba selliseid summasid ettevõtja maksustatava tulu arvestamisel maha arvata.

| (13) | CGI artikkel 238a HA IIIb täpsustab, et teatud sektoritesse, sealhulgas lõbusõidulaevandusse, tehtud investeeringu võib nimetatud artikli I lõike alusel maha arvata üksnes pärast eelarveministri nõusoleku saamist. Selle nõusoleku „võib anda pärast ülemeredepartemangude ja -alade ministri arvamuse küsimist ning tingimusel, et investeering on majanduslikult kasulik departemangule, kuhu see tehakse, et see on kooskõlas piirkonna ruumilise planeerimise ja keskkonnapoliitikaga ning et see tagab investorite ja kolmandate poolte kaitse”. |
| --- | --- |

(13)

CGI artikkel 238a HA IIIb täpsustab, et teatud sektoritesse, sealhulgas lõbusõidulaevandusse, tehtud investeeringu võib nimetatud artikli I lõike alusel maha arvata üksnes pärast eelarveministri nõusoleku saamist. Selle nõusoleku „võib anda pärast ülemeredepartemangude ja -alade ministri arvamuse küsimist ning tingimusel, et investeering on majanduslikult kasulik departemangule, kuhu see tehakse, et see on kooskõlas piirkonna ruumilise planeerimise ja keskkonnapoliitikaga ning et see tagab investorite ja kolmandate poolte kaitse”.

| (14) | CGI näeb ette füüsiliste isikute tulumaksu. Sellega maksustatakse maksumaksja kogu netosissetulek, mis on kindlate sissetulekukategooriate netosissetulekute summa. Üldreeglina kujuneb eri kategooriate netosissetulek maksukohustuslase omandist, kapitalist, palgast jne, samuti tulunduslikust tegevusest saadud kasumist; netosissetulekust arvatakse maha vastaval aastal mingis sissetulekukategoorias tekkinud puudujääk. |
| --- | --- |

(14)

CGI näeb ette füüsiliste isikute tulumaksu. Sellega maksustatakse maksumaksja kogu netosissetulek, mis on kindlate sissetulekukategooriate netosissetulekute summa. Üldreeglina kujuneb eri kategooriate netosissetulek maksukohustuslase omandist, kapitalist, palgast jne, samuti tulunduslikust tegevusest saadud kasumist; netosissetulekust arvatakse maha vastaval aastal mingis sissetulekukategoorias tekkinud puudujääk.

| (15) | Tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooria puhul sätestatakse siiski CGI artikliga 156 1oa, et maha arvata ei saa „puudujääke, mis tulenevad otseselt või kaudselt majandustegevusest, mis kuulub tootmisest või kaubandusest saadava kasumi kategooriasse, kui see tegevus ei hõlma maksustatava leibkonna mõne liikme isiklikku, pidevat ja otsest osalemist selleks majandustegevuseks vajalikes toimingutes. Nii on see näiteks juhul, kui majandustegevuse korraldamine on volituse, töölepingu või muu kokkuleppe alusel de iure või de facto usaldatud isikule, kes ei ole maksustatava leibkonna liige”. |
| --- | --- |

(15)

Tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooria puhul sätestatakse siiski CGI artikliga 156 1oa, et maha arvata ei saa „puudujääke, mis tulenevad otseselt või kaudselt majandustegevusest, mis kuulub tootmisest või kaubandusest saadava kasumi kategooriasse, kui see tegevus ei hõlma maksustatava leibkonna mõne liikme isiklikku, pidevat ja otsest osalemist selleks majandustegevuseks vajalikes toimingutes. Nii on see näiteks juhul, kui majandustegevuse korraldamine on volituse, töölepingu või muu kokkuleppe alusel de iure või de facto usaldatud isikule, kes ei ole maksustatava leibkonna liige”.

| (16) | Erandina sellest põhimõttest sätestab CGI artikkel 238a HA IIIc, et artikli 156 1oa sätteid ei kohaldata puudujäägi suhtes, mis tuleneb artikli 238a HA I alusel mahaarvatavatest investeeringutest ja nende majandamisest, kui need investeeringud on tehtud pärast 1. jaanuari 1996 ja saavad enne eelarveministri nõusoleku vastavalt artikli 238a HA IIIc tingimustele. |
| --- | --- |

(16)

Erandina sellest põhimõttest sätestab CGI artikkel 238a HA IIIc, et artikli 156 1oa sätteid ei kohaldata puudujäägi suhtes, mis tuleneb artikli 238a HA I alusel mahaarvatavatest investeeringutest ja nende majandamisest, kui need investeeringud on tehtud pärast 1. jaanuari 1996 ja saavad enne eelarveministri nõusoleku vastavalt artikli 238a HA IIIc tingimustele.

2.   Le Levant’i rahastamisoperatsioon

| (17) | 1996. aastal koostasid Pank ja Compagnie des Iles du Ponant (edaspidi CIP) skeemi, et rahastada väikese mahutavusega (umbes 95 reisijat ja 55 meeskonnaliiget) luksuskruiisilaeva Le Levant ehitamist ja majandamist. Kokkulepe vormistati ametlikult 9. detsembril 1996. aasta protokolliga, mille sõlmisid Pank, CIP ja CIL, spetsiaalselt selle projekti tarbeks moodustatud CIP tütarettevõte. (9) |
| --- | --- |

(17)

1996. aastal koostasid Pank ja Compagnie des Iles du Ponant (edaspidi CIP) skeemi, et rahastada väikese mahutavusega (umbes 95 reisijat ja 55 meeskonnaliiget) luksuskruiisilaeva Le Levant ehitamist ja majandamist. Kokkulepe vormistati ametlikult 9. detsembril 1996. aasta protokolliga, mille sõlmisid Pank, CIP ja CIL, spetsiaalselt selle projekti tarbeks moodustatud CIP tütarettevõte. (9)

| (18) | Skeemi komponendid võib kokku võtta järgnevalt. |
| --- | --- |

(18)

Skeemi komponendid võib kokku võtta järgnevalt.

| (19) | Pank ja CIL moodustasid laeva kaasomanike ühistu (nagu see on määratletud 3. jaanuari 1967. aasta seadusega nr 67–5 ning selle muudatustega laevade ja muude merealuste staatuse kohta) nimega laeva Le Levant kaasomanike ühistu ja peakontoriga Nantes’is. Ühistu põhikirjaline eesmärk oli „luksuskruiisilaeva nimega „Le Levant” rahastamine, ostmine, varustamine ja majandamine”. Kaasomand jagati 740 osaks ehk laevaosakuks, millest CIL märkis kaks ja Pank ülejäänud 738. |
| --- | --- |

(19)

Pank ja CIL moodustasid laeva kaasomanike ühistu (nagu see on määratletud 3. jaanuari 1967. aasta seadusega nr 67–5 ning selle muudatustega laevade ja muude merealuste staatuse kohta) nimega laeva Le Levant kaasomanike ühistu ja peakontoriga Nantes’is. Ühistu põhikirjaline eesmärk oli „luksuskruiisilaeva nimega „Le Levant” rahastamine, ostmine, varustamine ja majandamine”. Kaasomand jagati 740 osaks ehk laevaosakuks, millest CIL märkis kaks ja Pank ülejäänud 738.

| (20) | Otsustati, et ühistu tellib laeva Leroux & Lotz Navali laevatehasest Prantsusmaalt 228 550 000 Prantsuse frangi (ehk ligikaudu 35 miljoni euro) (10) eest. Laev pidi üle antama 1998. aastal. |
| --- | --- |

(20)

Otsustati, et ühistu tellib laeva Leroux & Lotz Navali laevatehasest Prantsusmaalt 228 550 000 Prantsuse frangi (ehk ligikaudu 35 miljoni euro) (10) eest. Laev pidi üle antama 1998. aastal.

| (21) | CIL nimetati kaasomandi haldajaks ning ta pidi tasu eest teostama järelevalvet laeva ehituse üle ja laeva pärast üleandmist majandama. |
| --- | --- |

(21)

CIL nimetati kaasomandi haldajaks ning ta pidi tasu eest teostama järelevalvet laeva ehituse üle ja laeva pärast üleandmist majandama.

| (22) | Pank müüs oma 738 laevaosakut investoritele, kes olid tulumaksukohustuslased ja soovisid saada Pons’i seadusest tulenevat maksusoodustust. Tehingu tegemiseks asutas iga investor äriühingu, milles ta oli ainuke osanik ja mille põhikirjaline eesmärk oli laevaosakute ostmine ja laeva kasutamine majandustegevuseks kaasomanike ühistu kaudu (kaasomanikest äriühingud). Need äriühingud olid vormiliselt ühe osanikuga osaühingud (ehk EURLid). |
| --- | --- |

(22)

Pank müüs oma 738 laevaosakut investoritele, kes olid tulumaksukohustuslased ja soovisid saada Pons’i seadusest tulenevat maksusoodustust. Tehingu tegemiseks asutas iga investor äriühingu, milles ta oli ainuke osanik ja mille põhikirjaline eesmärk oli laevaosakute ostmine ja laeva kasutamine majandustegevuseks kaasomanike ühistu kaudu (kaasomanikest äriühingud). Need äriühingud olid vormiliselt ühe osanikuga osaühingud (ehk EURLid).

| (23) | Tuleb täpsustada, et EURL, mille ainuke osanik on füüsiline isik, on maksustamise seisukohast läbipaistev. Osanik lisab EURList saadava kasumi oma tulumaksukohustusele (tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooriasse). Samuti võib ta ettenähtud juhtudel äriühingu puudujäägi oma muudest sissetulekutest maha arvata, tingimusel et need sissetulekud on samalaadsed. Siiski võib ta CGI artiklist 156 1oa tulenevalt tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooriasse kuuluvast majandustegevusest tekkivaid puudujääke maha arvata üksnes siis, kui see tegevus hõlmab maksustatava leibkonna mõne liikme isiklikku osalemist majandustegevuseks vajalike toimingute teostamises. |
| --- | --- |

(23)

Tuleb täpsustada, et EURL, mille ainuke osanik on füüsiline isik, on maksustamise seisukohast läbipaistev. Osanik lisab EURList saadava kasumi oma tulumaksukohustusele (tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooriasse). Samuti võib ta ettenähtud juhtudel äriühingu puudujäägi oma muudest sissetulekutest maha arvata, tingimusel et need sissetulekud on samalaadsed. Siiski võib ta CGI artiklist 156 1oa tulenevalt tootmisest ja kaubandusest saadava kasumi kategooriasse kuuluvast majandustegevusest tekkivaid puudujääke maha arvata üksnes siis, kui see tegevus hõlmab maksustatava leibkonna mõne liikme isiklikku osalemist majandustegevuseks vajalike toimingute teostamises.

| (24) | Iga investor pidi ostma vähemalt kaks laevaosakut. Kahe osaku hind oli 636 216 Prantsuse franki (ligikaudu 100 000 eurot). Kaasomanikest äriühingud rahastasid osakute ostmist järgmiselt (iga kahe osaku kohta):






  — | Osaniku sissemakstud kapital 50 000 Prantsuse franki (ligikaudu 7 700 eurot). |
| --- | --- | --- |

(24)

Iga investor pidi ostma vähemalt kaks laevaosakut. Kahe osaku hind oli 636 216 Prantsuse franki (ligikaudu 100 000 eurot). Kaasomanikest äriühingud rahastasid osakute ostmist järgmiselt (iga kahe osaku kohta):

—

Osaniku sissemakstud kapital 50 000 Prantsuse franki (ligikaudu 7 700 eurot).

| — | Laen, mille Pank andis fikseeritud 8-protsendise intressiga seitsmeks aastaks alates 31. detsembrist 1996. Summa kahe osaku kohta oli 554 683 Prantsuse franki (ligikaudu 85 300 eurot). |
| --- | --- |

—

Laen, mille Pank andis fikseeritud 8-protsendise intressiga seitsmeks aastaks alates 31. detsembrist 1996. Summa kahe osaku kohta oli 554 683 Prantsuse franki (ligikaudu 85 300 eurot).

| — | Proportsionaalne osa tagatisdeposiidist, mille CIL tegi iga kaasomanikust äriühingu arvele kaasomandi hea haldamise tagatisena. Tagatise kogusumma oli 40 000 000 Prantsuse franki (ligikaudu 6 150 000 eurot) ehk 108 108 Prantsuse franki (ligikaudu 16 600 eurot) iga kahe osaku kohta ning selle intressimäär oli 8 % aastas; intressid kapitaliseeriti igal aastal alates 31. detsembrist 1996. Tagatise põhisumma koos kapitaliseeritud intressidega tuli tagasi maksta 31. detsembril 2003. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalne osa tagatisdeposiidist, mille CIL tegi iga kaasomanikust äriühingu arvele kaasomandi hea haldamise tagatisena. Tagatise kogusumma oli 40 000 000 Prantsuse franki (ligikaudu 6 150 000 eurot) ehk 108 108 Prantsuse franki (ligikaudu 16 600 eurot) iga kahe osaku kohta ning selle intressimäär oli 8 % aastas; intressid kapitaliseeriti igal aastal alates 31. detsembrist 1996. Tagatise põhisumma koos kapitaliseeritud intressidega tuli tagasi maksta 31. detsembril 2003.

| (25) | Kui Pank oli kõik enda valduses olnud osakud müünud, koosnes laevaühistu kaasomanikest äriühingutest ja CIList (kui kahe osaku valdajast). |
| --- | --- |

(25)

Kui Pank oli kõik enda valduses olnud osakud müünud, koosnes laevaühistu kaasomanikest äriühingutest ja CIList (kui kahe osaku valdajast).

| (26) | Rahastamisskeem nägi ette, et Le Levant’i opereeritakse alates üleandmisest kuni 2003. aasta lõpuni kruiisilaevana. Ühistu põhikirja kohaselt jagasid laeva kaasomanikud opereerimisel tekkiva kasumi ja kahjumi proportsionaalselt igaühe osalusega laevas. Tuleb siiski rõhutada, et rahastamisskeem lähtus prognoosist, et esimesel viiel aastal tekitab Le Levant’i opereerimine olulist kahjumit. (11) |
| --- | --- |

(26)

Rahastamisskeem nägi ette, et Le Levant’i opereeritakse alates üleandmisest kuni 2003. aasta lõpuni kruiisilaevana. Ühistu põhikirja kohaselt jagasid laeva kaasomanikud opereerimisel tekkiva kasumi ja kahjumi proportsionaalselt igaühe osalusega laevas. Tuleb siiski rõhutada, et rahastamisskeem lähtus prognoosist, et esimesel viiel aastal tekitab Le Levant’i opereerimine olulist kahjumit. (11)

| (27) | Kaasomanikest äriühingute sularahanõudlust tekitasid:






  — | ühistu majandustulemused, mis olid prognoosi järgi negatiivsed, |
| --- | --- | --- |

(27)

Kaasomanikest äriühingute sularahanõudlust tekitasid:

—

ühistu majandustulemused, mis olid prognoosi järgi negatiivsed,

| — | Panga poolt osakute ostmiseks antud laenu iga-aastased tagasimaksed ja intressid ning |
| --- | --- |

—

Panga poolt osakute ostmiseks antud laenu iga-aastased tagasimaksed ja intressid ning

| — | äriühingute halduskulud. |
| --- | --- |

—

äriühingute halduskulud.

| (28) | Selle sularahanõudluse pidid katma investorid, kes kohustusid ametlikult suurendama igal aastal igaüks oma äriühingu kapitali, reinvesteerides sel moel maksusumma, mis hoitakse kokku laeva opereerimisel tekkiva kahjumi mahaarvamise teel (välja arvatud viimasel opereerimisaastal, kui kokkuhoitud maksusumma pidi jääma investoritele). Kokkuhoitud maksusummade reinvesteerimine oli opereerimisetapis kaasomanikest äriühingute ainuke rahastamisallikas. |
| --- | --- |

(28)

Selle sularahanõudluse pidid katma investorid, kes kohustusid ametlikult suurendama igal aastal igaüks oma äriühingu kapitali, reinvesteerides sel moel maksusumma, mis hoitakse kokku laeva opereerimisel tekkiva kahjumi mahaarvamise teel (välja arvatud viimasel opereerimisaastal, kui kokkuhoitud maksusumma pidi jääma investoritele). Kokkuhoitud maksusummade reinvesteerimine oli opereerimisetapis kaasomanikest äriühingute ainuke rahastamisallikas.

| (29) | Kaasomanikest äriühingud kohustusid vastastikuste kokkulepetega müüma laeva opereerimisetapi lõppedes oma laevaosakud Pangale (ja Pank kohustus need ostma) koguhinnaga 124 861 905 Prantsuse franki (ehk ligikaudu 19 miljonit eurot). See hind ehk niinimetatud baashind võis siiski vastavalt varem paika pandud valemile muutuda olenevalt aastatel 1997–2003 tulumaksu maksimaalses astmes tegelikult kohaldatud maksumäärast. Baashinnast arvati maha kaasomanikest äriühingute passiva osakute müügi päeval (see vastas suuremalt osalt CILi tagatisdeposiidile koos kapitaliseeritud intressidega). Netohinnaks pidi kujunema hinnanguliselt 56 494 213 Prantsuse franki (ligikaudu 8,7 miljonit eurot) ehk 153 101 Prantsuse franki (ligikaudu 23 500 eurot) iga kahe osaku kohta. Osakute müük pidi toimuma hiljemalt 29. veebruaril 2004. |
| --- | --- |

(29)

Kaasomanikest äriühingud kohustusid vastastikuste kokkulepetega müüma laeva opereerimisetapi lõppedes oma laevaosakud Pangale (ja Pank kohustus need ostma) koguhinnaga 124 861 905 Prantsuse franki (ehk ligikaudu 19 miljonit eurot). See hind ehk niinimetatud baashind võis siiski vastavalt varem paika pandud valemile muutuda olenevalt aastatel 1997–2003 tulumaksu maksimaalses astmes tegelikult kohaldatud maksumäärast. Baashinnast arvati maha kaasomanikest äriühingute passiva osakute müügi päeval (see vastas suuremalt osalt CILi tagatisdeposiidile koos kapitaliseeritud intressidega). Netohinnaks pidi kujunema hinnanguliselt 56 494 213 Prantsuse franki (ligikaudu 8,7 miljonit eurot) ehk 153 101 Prantsuse franki (ligikaudu 23 500 eurot) iga kahe osaku kohta. Osakute müük pidi toimuma hiljemalt 29. veebruaril 2004.

| (30) | Pank ja CIL omalt poolt olid seotud vastastikuse kokkuleppega, mille kohaselt pidi CIL ostma kõik Panga valduses olevad osakud hinnaga, mis võrdub Panga makstud hinnaga. Osakute üleminek, mis pidi tegema CIList Le Levant’i legaalse omaniku, pidi toimuma hiljemalt 29. veebruaril 2004. |
| --- | --- |

(30)

Pank ja CIL omalt poolt olid seotud vastastikuse kokkuleppega, mille kohaselt pidi CIL ostma kõik Panga valduses olevad osakud hinnaga, mis võrdub Panga makstud hinnaga. Osakute üleminek, mis pidi tegema CIList Le Levant’i legaalse omaniku, pidi toimuma hiljemalt 29. veebruaril 2004.

3.   Prantsuse ametiasutuste nõusolek

| (31) | Pank ja CIP esitasid 2. alajaotuses kokku võetud skeemi Prantsuse ametiasutustele, et saada Pons’i seadusega ette nähtud maksusoodustusteks vajalik nõusolek. |
| --- | --- |

(31)

Pank ja CIP esitasid 2. alajaotuses kokku võetud skeemi Prantsuse ametiasutustele, et saada Pons’i seadusega ette nähtud maksusoodustusteks vajalik nõusolek.

| (32) | 26. novembril 1996 andis eelarveminister CGI artikli 238a HA IIIb ja c alusel nõusoleku, millega ta otsustas, et:






  — | kaasomanikest äriühingud võivad osakute ostmisega tekkinud maksustatavast tulemist maha arvata investeeritud summa (mahaarvamise fikseeritud kogumäär oli 228,5 miljonit Prantsuse franki, millele lisandusid võimalikud tehingukulud), ja et |
| --- | --- | --- |

(32)

26. novembril 1996 andis eelarveminister CGI artikli 238a HA IIIb ja c alusel nõusoleku, millega ta otsustas, et:

—

kaasomanikest äriühingud võivad osakute ostmisega tekkinud maksustatavast tulemist maha arvata investeeritud summa (mahaarvamise fikseeritud kogumäär oli 228,5 miljonit Prantsuse franki, millele lisandusid võimalikud tehingukulud), ja et

| — | CGI artikli 156 1oa sätted ei ole kohaldatavad laeva ostmisest ja opereerimisest tekkiva puudujäägi suhtes (mis võimaldas kaasomanikest äriühingute osanikel selle puudujäägi oma tuludest maha arvata). |
| --- | --- |

—

CGI artikli 156 1oa sätted ei ole kohaldatavad laeva ostmisest ja opereerimisest tekkiva puudujäägi suhtes (mis võimaldas kaasomanikest äriühingute osanikel selle puudujäägi oma tuludest maha arvata).

| (33) | Nõusoleku tekstis nimetasid Prantsuse ametiasutused otsesõnu mõningaid tehingu elemente, sealhulgas seda, et CIP ja Pank „garanteerivad ... osakute ostmiseks moodustatud äriühingute osanikele, et nende osad ostetakse 5. opereerimisaasta lõpus välja 56,756 miljoni frangi eest”. |
| --- | --- |

(33)

Nõusoleku tekstis nimetasid Prantsuse ametiasutused otsesõnu mõningaid tehingu elemente, sealhulgas seda, et CIP ja Pank „garanteerivad ... osakute ostmiseks moodustatud äriühingute osanikele, et nende osad ostetakse 5. opereerimisaasta lõpus välja 56,756 miljoni frangi eest”.

| (34) | Nõusolekuga kaasnes tingimus, et kaasomanikest äriühingud säilitavad oma osaluse ühistus viie aasta jooksul alates laeva üleandmisest ja et laeva opereeritakse viie aasta jooksul ülemerealal, täpsemalt Saint Pierre’ilt ja Miquelon’ilt. Sama aja vältel pidid osanikud säilitama oma osaluse kaasomanikest äriühingutes. |
| --- | --- |

(34)

Nõusolekuga kaasnes tingimus, et kaasomanikest äriühingud säilitavad oma osaluse ühistus viie aasta jooksul alates laeva üleandmisest ja et laeva opereeritakse viie aasta jooksul ülemerealal, täpsemalt Saint Pierre’ilt ja Miquelon’ilt. Sama aja vältel pidid osanikud säilitama oma osaluse kaasomanikest äriühingutes.

| (35) | Nõusolekutaotlusest ilmneb ka, et CIP ja Pank olid teadlikud, et taotletav maksusoodustus kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 tähenduses. (12) Siiski viisid Pank ja CIP rahastamisskeemi ellu hoolimata sellest, et nõusolekus ei öeldud midagi komisjoni teavitamise kohta sellest abist, nagu näeb ette asutamislepingu artikkel 88, või selle ühisturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(35)

Nõusolekutaotlusest ilmneb ka, et CIP ja Pank olid teadlikud, et taotletav maksusoodustus kujutab endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 tähenduses. (12) Siiski viisid Pank ja CIP rahastamisskeemi ellu hoolimata sellest, et nõusolekus ei öeldud midagi komisjoni teavitamise kohta sellest abist, nagu näeb ette asutamislepingu artikkel 88, või selle ühisturuga kokkusobivuse kohta.

4.   Praegune olukord

| (36) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt toimus Le Levant’i rahastamine vastavalt 2. alajaotuses kokku võetud skeemile. |
| --- | --- |

(36)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt toimus Le Levant’i rahastamine vastavalt 2. alajaotuses kokku võetud skeemile.

| (37) | Teadaolevalt realiseeriti skeemi poolte vahelised müügi- ja ostukokkulepped plaanipäraselt, nii et 2004. aasta jaanuaris sai CIL 17 825 989 euro eest kõigi Le Levant’i osakute omanikuks. |
| --- | --- |

(37)

Teadaolevalt realiseeriti skeemi poolte vahelised müügi- ja ostukokkulepped plaanipäraselt, nii et 2004. aasta jaanuaris sai CIL 17 825 989 euro eest kõigi Le Levant’i osakute omanikuks.

| (38) | Komisjon märgib, et vastavalt Prantsuse seadustele toob laeva osade koondumine ühe omaniku kätte kaasa laevaühistu lõppemise. Kaasomanikest äriühingud lõpetati ja kustutati äriregistrist teadaolevalt 2004. aasta mais ja juulis. (13) |
| --- | --- |

(38)

Komisjon märgib, et vastavalt Prantsuse seadustele toob laeva osade koondumine ühe omaniku kätte kaasa laevaühistu lõppemise. Kaasomanikest äriühingud lõpetati ja kustutati äriregistrist teadaolevalt 2004. aasta mais ja juulis. (13)

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (39) | Menetluse algatamise otsustes 2. detsembrist 1999 ja 6. detsembrist 2006 leidis komisjon, et Pons’i seaduse kohaldamine Le Levant’i rahastamisskeemi suhtes andis kaasomanikest äriühingute osanikele (edaspidi investorid) ja CILile soodustusi ning et need soodustused anti riigi ressurssidest, kuivõrd need vähendasid maksutulusid. Soodustuse selektiivsuse küsimuses tõi komisjon välja, et Pons’i seaduse rakendusala oli selektiivne, sest selle sätted käsitlesid ainult teatud Prantsuse ülemere-omavalitsustesse tehtud investeeringuid. Lõpetuseks leidis komisjon veel, et abi võis kahjustada konkurentsi kruiisilaevade turul, millele on iseloomulik liikmesriikidevaheline kaubandus. Komisjon nentis seega, et kõnealuse meetme näol oli tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(39)

Menetluse algatamise otsustes 2. detsembrist 1999 ja 6. detsembrist 2006 leidis komisjon, et Pons’i seaduse kohaldamine Le Levant’i rahastamisskeemi suhtes andis kaasomanikest äriühingute osanikele (edaspidi investorid) ja CILile soodustusi ning et need soodustused anti riigi ressurssidest, kuivõrd need vähendasid maksutulusid. Soodustuse selektiivsuse küsimuses tõi komisjon välja, et Pons’i seaduse rakendusala oli selektiivne, sest selle sätted käsitlesid ainult teatud Prantsuse ülemere-omavalitsustesse tehtud investeeringuid. Lõpetuseks leidis komisjon veel, et abi võis kahjustada konkurentsi kruiisilaevade turul, millele on iseloomulik liikmesriikidevaheline kaubandus. Komisjon nentis seega, et kõnealuse meetme näol oli tegemist riigiabiga.

| (40) | Abi ühisturuga kokkusobivuse puhul leidis komisjon, et see ei tundu vastavat direktiivi 90/684/EMÜ artikli 4 lõikes 7 käsitletud arenguabi tingimustele. Täpsemalt väljendas komisjon kahtlust tingimuse suhtes, mille kohaselt laeva tegelik omanik peab olema arenguabikõlbliku territooriumi resident, samuti reaalse arengukomponendi olemasolu suhtes projektis. |
| --- | --- |

(40)

Abi ühisturuga kokkusobivuse puhul leidis komisjon, et see ei tundu vastavat direktiivi 90/684/EMÜ artikli 4 lõikes 7 käsitletud arenguabi tingimustele. Täpsemalt väljendas komisjon kahtlust tingimuse suhtes, mille kohaselt laeva tegelik omanik peab olema arenguabikõlbliku territooriumi resident, samuti reaalse arengukomponendi olemasolu suhtes projektis.

| (41) | Sellest tulenevalt algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(41)

Sellest tulenevalt algatas komisjon ametliku uurimismenetluse.

IV.   HUVITATUD POOLTE KOMMENTAARID

| (42) | Komisjonile esitasid kommentaare CIL ja Panga toetatud investorite esindajad. |
| --- | --- |

(42)

Komisjonile esitasid kommentaare CIL ja Panga toetatud investorite esindajad.

1.   CILi kommentaarid

| (43) | CIL seab esmajoones kahtluse alla direktiivi 90/684/EMÜ kohaldatavuse kõnealuse juhtumi puhul. CIL leiab, et direktiivi 90/684/EMÜ eesmärk on reguleerida abi, millest võivad otseselt või kaudselt kasu saada ühenduses asuvad laevatehased. Sellest järeldab ta, et nimetatud direktiivi saab kohaldada ainult abi suhtes, millest saab kasu mõni laevatehas. Kuna komisjon ei ole sellise kasu saamist tõestanud, ei saavat ta toetuda oma analüüsis direktiivile 90/684/EMÜ. |
| --- | --- |

(43)

CIL seab esmajoones kahtluse alla direktiivi 90/684/EMÜ kohaldatavuse kõnealuse juhtumi puhul. CIL leiab, et direktiivi 90/684/EMÜ eesmärk on reguleerida abi, millest võivad otseselt või kaudselt kasu saada ühenduses asuvad laevatehased. Sellest järeldab ta, et nimetatud direktiivi saab kohaldada ainult abi suhtes, millest saab kasu mõni laevatehas. Kuna komisjon ei ole sellise kasu saamist tõestanud, ei saavat ta toetuda oma analüüsis direktiivile 90/684/EMÜ.

| (44) | Seejärel seab CIL kahtluse alla, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriumide kohaselt. Seoses väitega, nagu oleks CIL ostnud investorite valduses olnud laeva osad soodustingimustel, osutab CIL, et ta ostis laeva osad kaasomanikest äriühingutelt välja 17 825 989 euro eest. See hind ületas tema väitel laeva turuväärtuse, mille tunnustatud laevamaakler Barry Rogliano Salles hindas 2004. aasta juunis 14,5 kuni 16,1 miljonile eurole. Samuti olevat see kõrgem hinnast, millega CIL laeva 2004. aasta juunis edasi müüs (15 322 581 miljonit eurot). Seega ei pidavat paika komisjoni väide, nagu oleks CIL saanud soodustust, ostes investorite valduses olnud osad välja madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(44)

Seejärel seab CIL kahtluse alla, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriumide kohaselt. Seoses väitega, nagu oleks CIL ostnud investorite valduses olnud laeva osad soodustingimustel, osutab CIL, et ta ostis laeva osad kaasomanikest äriühingutelt välja 17 825 989 euro eest. See hind ületas tema väitel laeva turuväärtuse, mille tunnustatud laevamaakler Barry Rogliano Salles hindas 2004. aasta juunis 14,5 kuni 16,1 miljonile eurole. Samuti olevat see kõrgem hinnast, millega CIL laeva 2004. aasta juunis edasi müüs (15 322 581 miljonit eurot). Seega ei pidavat paika komisjoni väide, nagu oleks CIL saanud soodustust, ostes investorite valduses olnud osad välja madalama hinnaga.

| (45) | Selle kohta, nagu oleks CIL saanud soodustusi Le Levant’i opereerimisel, teeb CIL kolm märkust. Esmalt leiab ta, et ei ole korrektne käsitleda CILi laeva opereerijana, sest ta tegutses üksnes haldajana tegeliku ettevõtja nimel, kelleks oli ühistu. Seejärel leiab CIL, et komisjon ei ole tõestanud, nagu oleks abi võimaldanud opereerida Le Levant’i teistest operaatoritest soodsamatel tingimustel, kuivõrd komisjon ei ole teinud kindlaks väidetava soodustuse suurust. |
| --- | --- |

(45)

Selle kohta, nagu oleks CIL saanud soodustusi Le Levant’i opereerimisel, teeb CIL kolm märkust. Esmalt leiab ta, et ei ole korrektne käsitleda CILi laeva opereerijana, sest ta tegutses üksnes haldajana tegeliku ettevõtja nimel, kelleks oli ühistu. Seejärel leiab CIL, et komisjon ei ole tõestanud, nagu oleks abi võimaldanud opereerida Le Levant’i teistest operaatoritest soodsamatel tingimustel, kuivõrd komisjon ei ole teinud kindlaks väidetava soodustuse suurust.

| (46) | Viimaks märgib CIL seoses liikmesriikidevahelise kaubanduse kriteeriumiga, et Le Levant on väikese mahutavusega laev, et seda ei ole viie esimese opereerimisaasta jooksul kordagi opereeritud ühenduse vetes, et laeva klientuur on selle aja jooksul pärinenud peamiselt Põhja-Ameerikast ehk väljastpoolt ühendust ning et tal ei ole oma turusegmendis Euroopas ühtegi konkurenti. CIL kahtleb, et Le Levant’i opereerimine oleks saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(46)

Viimaks märgib CIL seoses liikmesriikidevahelise kaubanduse kriteeriumiga, et Le Levant on väikese mahutavusega laev, et seda ei ole viie esimese opereerimisaasta jooksul kordagi opereeritud ühenduse vetes, et laeva klientuur on selle aja jooksul pärinenud peamiselt Põhja-Ameerikast ehk väljastpoolt ühendust ning et tal ei ole oma turusegmendis Euroopas ühtegi konkurenti. CIL kahtleb, et Le Levant’i opereerimine oleks saanud kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (47) | Peale selle ei ole CIL saanud abist kasu laeva kaasomanikuna, kuivõrd väljaspool emamaad asuva äriühinguna ei maksnud ta Prantsusmaal makse ega saanud seega maksudest midagi maha arvata. |
| --- | --- |

(47)

Peale selle ei ole CIL saanud abist kasu laeva kaasomanikuna, kuivõrd väljaspool emamaad asuva äriühinguna ei maksnud ta Prantsusmaal makse ega saanud seega maksudest midagi maha arvata.

2.   Investorite kommentaarid

| (48) | Investorid leiavad esmalt, et komisjoni läbi viidud menetlus ei ole õiguspärane. Nimelt olevat Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsus muutnud kehtetuks 2. detsembril 1999. aastal langetatud menetluse algatamise otsuse, kuivõrd see oli lahutamatult seotud tühistatud lõppotsusega, mistõttu komisjon poleks saanud õiguspäraselt täiendada seda oma 6. detsembri 2006. aasta otsusega. Menetluskorrast kinnipidamiseks oleks komisjon pidanud tegema uue algatusotsuse ning tema 2. detsembri 2006. aasta täiendusotsust tulebki mõista uue menetluse algatamisena. |
| --- | --- |

(48)

Investorid leiavad esmalt, et komisjoni läbi viidud menetlus ei ole õiguspärane. Nimelt olevat Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsus muutnud kehtetuks 2. detsembril 1999. aastal langetatud menetluse algatamise otsuse, kuivõrd see oli lahutamatult seotud tühistatud lõppotsusega, mistõttu komisjon poleks saanud õiguspäraselt täiendada seda oma 6. detsembri 2006. aasta otsusega. Menetluskorrast kinnipidamiseks oleks komisjon pidanud tegema uue algatusotsuse ning tema 2. detsembri 2006. aasta täiendusotsust tulebki mõista uue menetluse algatamisena.

| (49) | Seejärel leiavad investorid, et 6. detsembri 2006. aasta täiendusotsus sisaldab mitmeid vigu ja puudujääke, mis vastavad Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsuses esitatud lünkadele ning on seotud eelkõige investorite, Panga ja CILi vaheliste majandussuhete iseloomuga. |
| --- | --- |

(49)

Seejärel leiavad investorid, et 6. detsembri 2006. aasta täiendusotsus sisaldab mitmeid vigu ja puudujääke, mis vastavad Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2006. aasta otsuses esitatud lünkadele ning on seotud eelkõige investorite, Panga ja CILi vaheliste majandussuhete iseloomuga.

| (50) | Investorid rõhutavad, et nad sõlmisid Panga pakutud liitumislepingu, mille eesmärk oli võimaldada neil osaleda maksude optimeerimise skeemis. Nad rõhutavad samuti, et neil ei ole mingit kvalifikatsiooni kruiiside korraldamiseks, kuivõrd enamik neist on juhtivtöötajad, vabakutselised (arstid, farmatseudid, advokaadid, kohtutäiturid, notarid) või pensionärid. Ehkki nad olid vormiliselt tõepoolest kaasomanikest äriühingute osanikud, ei olnud nende ühingute näol kunagi tegemist ettevõtjatega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd laevaosakud olidki nende ainus aktiva. Investorite väitel ei olnud nad majandusagendid, kes võtavad lahutamatult majandustegevuse juurde kuuluvaid riske, vaid ostsid lihtsalt finantstoote, millega kaasnes skeemi algatajate garanteeritud minimaalne tootlus. Seetõttu ei saanud ei investorid, nende äriühingud ega neid ühendav ühistu olla riigiabi saajateks, kuivõrd nad ei tegelenud majandustegevusega. |
| --- | --- |

(50)

Investorid rõhutavad, et nad sõlmisid Panga pakutud liitumislepingu, mille eesmärk oli võimaldada neil osaleda maksude optimeerimise skeemis. Nad rõhutavad samuti, et neil ei ole mingit kvalifikatsiooni kruiiside korraldamiseks, kuivõrd enamik neist on juhtivtöötajad, vabakutselised (arstid, farmatseudid, advokaadid, kohtutäiturid, notarid) või pensionärid. Ehkki nad olid vormiliselt tõepoolest kaasomanikest äriühingute osanikud, ei olnud nende ühingute näol kunagi tegemist ettevõtjatega asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuivõrd laevaosakud olidki nende ainus aktiva. Investorite väitel ei olnud nad majandusagendid, kes võtavad lahutamatult majandustegevuse juurde kuuluvaid riske, vaid ostsid lihtsalt finantstoote, millega kaasnes skeemi algatajate garanteeritud minimaalne tootlus. Seetõttu ei saanud ei investorid, nende äriühingud ega neid ühendav ühistu olla riigiabi saajateks, kuivõrd nad ei tegelenud majandustegevusega.

| (51) | Edasi leiavad investorid, et komisjon eksis, kohaldades kõnealuse abi osas direktiivi 90/684/EMÜ. Nad leiavad nimelt, et nimetatud direktiiv on kohaldatav ainult sellise abi suhtes, millest on saanud kasu laevaehitaja (see tähendab laevatehas), mille komisjon olevat asjaomasel juhtumil välistanud. Lisaks leiavad investorid selles küsimuses, et komisjoni järeldus tuleneb pealiskaudsest analüüsist ning et asjaolude tähelepanelikum uurimine oleks näidanud, et asjaomane abi andis soodustusi laevatehasele. Nimelt olevat tellimuse saamine olnud rahalistes raskustes olevale laevatehasele tõeliseks hapnikuballooniks. Kuna ilma Pons’i seadusega võimaldatud finantsmehhanismita ei oleks laeva ehitatud, tõid kõnealused maksusoodustused laevatehasele tõepoolest tasuta rahalisi eeliseid. |
| --- | --- |

(51)

Edasi leiavad investorid, et komisjon eksis, kohaldades kõnealuse abi osas direktiivi 90/684/EMÜ. Nad leiavad nimelt, et nimetatud direktiiv on kohaldatav ainult sellise abi suhtes, millest on saanud kasu laevaehitaja (see tähendab laevatehas), mille komisjon olevat asjaomasel juhtumil välistanud. Lisaks leiavad investorid selles küsimuses, et komisjoni järeldus tuleneb pealiskaudsest analüüsist ning et asjaolude tähelepanelikum uurimine oleks näidanud, et asjaomane abi andis soodustusi laevatehasele. Nimelt olevat tellimuse saamine olnud rahalistes raskustes olevale laevatehasele tõeliseks hapnikuballooniks. Kuna ilma Pons’i seadusega võimaldatud finantsmehhanismita ei oleks laeva ehitatud, tõid kõnealused maksusoodustused laevatehasele tõepoolest tasuta rahalisi eeliseid.

V.   PRANTSUSE AMETIASUTUSTE KOMMENTAARID

| (52) | Prantsuse ametiasutused osutavad oma märkustes kõigepealt sellele, et Pons’i seaduse tegelik eesmärk oli aidata ülemerealade ettevõtjatel oma majandustegevust arendada, et kompenseerida nende ees seisvaid spetsiifilisi raskendavaid tegureid. Seega ei olevat mingil juhul tegemist abiga laevaehitusele ning projekti raames ei olegi antud otsest abi ehitusele. |
| --- | --- |

(52)

Prantsuse ametiasutused osutavad oma märkustes kõigepealt sellele, et Pons’i seaduse tegelik eesmärk oli aidata ülemerealade ettevõtjatel oma majandustegevust arendada, et kompenseerida nende ees seisvaid spetsiifilisi raskendavaid tegureid. Seega ei olevat mingil juhul tegemist abiga laevaehitusele ning projekti raames ei olegi antud otsest abi ehitusele.

| (53) | Prantsuse ametiasutused osutavad ka sellele, et ehkki laeva rahastamiseks Pons’i seaduse kaudu tuleb kasutada skeemi, millega kaasatakse projekti laevaühistusse koondunud investorid, kes annavad laeva selle tegeliku opereerija käsutusse, osalevad investorid üksnes valmis finantstoote ostjatena, mille tasuvus avaldub maksudes ja mis suunab abi edasi opereerijale, kes saab sellest tegeliku kasu, kuivõrd see skeem võimaldab tal laeva lõpuks soodustingimustel välja osta. Prantsuse ametiasutused kahtlevad seega tõsiselt, et investoreid võiks pidada riigiabi saajateks. |
| --- | --- |

(53)

Prantsuse ametiasutused osutavad ka sellele, et ehkki laeva rahastamiseks Pons’i seaduse kaudu tuleb kasutada skeemi, millega kaasatakse projekti laevaühistusse koondunud investorid, kes annavad laeva selle tegeliku opereerija käsutusse, osalevad investorid üksnes valmis finantstoote ostjatena, mille tasuvus avaldub maksudes ja mis suunab abi edasi opereerijale, kes saab sellest tegeliku kasu, kuivõrd see skeem võimaldab tal laeva lõpuks soodustingimustel välja osta. Prantsuse ametiasutused kahtlevad seega tõsiselt, et investoreid võiks pidada riigiabi saajateks.

| (54) | Abi selektiivsuse küsimuses seavad Prantsuse ametiasutused kahtluse alla komisjoni lisaargumendi, milleks on ametiasutustele jäetud suva Pons’i seaduse maksusoodustuse saamiseks vajalike nõusolekute väljastamisel. Prantsuse ametiasutused toovad kõigepealt esile, et see aspekt on osa Pons’i seadusest, mille komisjon on sellisena tingimusteta heaks kiitnud. Seejärel väljendavad Prantsuse ametiasutused imestust selle üle, et nõusoleku andmise kriteeriume on nimetud ebamäärasteks, ehkki neid on täpsustatud haldusjuhendiga ja need on täpselt samasugused, nagu on ette nähtud niinimetatud Pauli ja Girardini seadustes, mis on mõlemad komisjoni poolt selles punktis tingimusteta heaks kiidetud riigiabi andmise korrad. (14) |
| --- | --- |

(54)

Abi selektiivsuse küsimuses seavad Prantsuse ametiasutused kahtluse alla komisjoni lisaargumendi, milleks on ametiasutustele jäetud suva Pons’i seaduse maksusoodustuse saamiseks vajalike nõusolekute väljastamisel. Prantsuse ametiasutused toovad kõigepealt esile, et see aspekt on osa Pons’i seadusest, mille komisjon on sellisena tingimusteta heaks kiitnud. Seejärel väljendavad Prantsuse ametiasutused imestust selle üle, et nõusoleku andmise kriteeriume on nimetud ebamäärasteks, ehkki neid on täpsustatud haldusjuhendiga ja need on täpselt samasugused, nagu on ette nähtud niinimetatud Pauli ja Girardini seadustes, mis on mõlemad komisjoni poolt selles punktis tingimusteta heaks kiidetud riigiabi andmise korrad. (14)

| (55) | Seejärel toovad Prantsuse ametiasutused esile, et kuna abiga ei ole toetatud laevaehitust (ega täpsemalt Le Levant’i ehitanud laevatehast), ei ole alust kohaldada direktiivi 90/684/EMÜ. |
| --- | --- |

(55)

Seejärel toovad Prantsuse ametiasutused esile, et kuna abiga ei ole toetatud laevaehitust (ega täpsemalt Le Levant’i ehitanud laevatehast), ei ole alust kohaldada direktiivi 90/684/EMÜ.

| (56) | Isegi kui analüüsida abi direktiivi 90/684/EMÜ arvesse võttes, leiavad Prantsuse ametiasutused, et kõnealune abi vastab arenguabi tingimustele nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 7 tähenduses. Täpsemalt on Prantsuse ametiasutuste argumendid selles küsimuses järgmised. |
| --- | --- |

(56)

Isegi kui analüüsida abi direktiivi 90/684/EMÜ arvesse võttes, leiavad Prantsuse ametiasutused, et kõnealune abi vastab arenguabi tingimustele nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 7 tähenduses. Täpsemalt on Prantsuse ametiasutuste argumendid selles küsimuses järgmised.

| (57) | Seoses tingimusega, et tegelik omanik peab olema abi saava riigi resident ja abi saav ettevõtja ei tohi olla välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja, toetuvad Prantsuse ametiasutused komisjoni analüüsile sarnases juhtumis „Renaissance” (15) ja osutavad, et CILi tuleb lugeda laeva tegelikuks omanikuks ja tegelikuks abisaajaks. Et CIL asub Wallises ja Futunas, mis on arenguabikõlblik territoorium, on resideerimistingimus täidetud. Ning et CIL tegeleb laeva majandamise kõigi aspektidega, ei ole ta mittetegutsev tütarettevõtja. |
| --- | --- |

(57)

Seoses tingimusega, et tegelik omanik peab olema abi saava riigi resident ja abi saav ettevõtja ei tohi olla välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja, toetuvad Prantsuse ametiasutused komisjoni analüüsile sarnases juhtumis „Renaissance” (15) ja osutavad, et CILi tuleb lugeda laeva tegelikuks omanikuks ja tegelikuks abisaajaks. Et CIL asub Wallises ja Futunas, mis on arenguabikõlblik territoorium, on resideerimistingimus täidetud. Ning et CIL tegeleb laeva majandamise kõigi aspektidega, ei ole ta mittetegutsev tütarettevõtja.

| (58) | Arengukomponendi küsimuses on Prantsuse ametiasutuste märkused järgmised:






  — | Esiteks leiavad Prantsuse ametiasutused, et abi analüüsimisel tuleb arvestada Saint Pierre’i ja Miqueloni konkreetset olukorda, täpsemalt selle kaugust, klimaatiliste ja geograafiliste oludega seotud raskeid opereerimistingimusi ning eelkõige saarestiku majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, kuna seal peaaegu ainsaks majandusharuks olnud kalapüügis valitseb kriis. Seetõttu rõhutavad Prantsuse ametiasutused vajadust arendada turismi, et kohalikku majandust mitmekesistada ja seeläbi elavdada, ning kinnitavad, et Le Levant’i opereerimine on üks väheseid piisavalt suuri projekte, mis võiks elavdamisele kaasa aidata. |
| --- | --- | --- |

(58)

Arengukomponendi küsimuses on Prantsuse ametiasutuste märkused järgmised:

—

Esiteks leiavad Prantsuse ametiasutused, et abi analüüsimisel tuleb arvestada Saint Pierre’i ja Miqueloni konkreetset olukorda, täpsemalt selle kaugust, klimaatiliste ja geograafiliste oludega seotud raskeid opereerimistingimusi ning eelkõige saarestiku majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, kuna seal peaaegu ainsaks majandusharuks olnud kalapüügis valitseb kriis. Seetõttu rõhutavad Prantsuse ametiasutused vajadust arendada turismi, et kohalikku majandust mitmekesistada ja seeläbi elavdada, ning kinnitavad, et Le Levant’i opereerimine on üks väheseid piisavalt suuri projekte, mis võiks elavdamisele kaasa aidata.

| — | Edasi mainivad Prantsuse ametiasutused mõju tööhõivele, kuna Le Levant’i opereerimise esimese viie aasta jooksul töötas laeval 16 Saint Pierre’i ja Miqueloni elanikku. Laeva opereerimisel kulutati saarestikus aastatel 1999 kuni 2003 hinnanguliselt kokku 3 328 891 eurot. Sellele summale tuleb Prantsuse ametiasutuste hinnangul lisada kulutused teistel arenguabikõlblikel territooriumidel, kus Le Levant kruiisidel vahepeatusi tegi. |
| --- | --- |

—

Edasi mainivad Prantsuse ametiasutused mõju tööhõivele, kuna Le Levant’i opereerimise esimese viie aasta jooksul töötas laeval 16 Saint Pierre’i ja Miqueloni elanikku. Laeva opereerimisel kulutati saarestikus aastatel 1999 kuni 2003 hinnanguliselt kokku 3 328 891 eurot. Sellele summale tuleb Prantsuse ametiasutuste hinnangul lisada kulutused teistel arenguabikõlblikel territooriumidel, kus Le Levant kruiisidel vahepeatusi tegi.

| (59) | Lõpetuseks leiavad Prantsuse ametiasutused, et abi proportsionaalsust ei tule hinnata mitte absoluutses, vaid suhtelises väärtuses. Abi mõju hindamisel tuleb pidada silmas saarestiku majanduse suurust ja selle majanduslikku potentsiaali. |
| --- | --- |

(59)

Lõpetuseks leiavad Prantsuse ametiasutused, et abi proportsionaalsust ei tule hinnata mitte absoluutses, vaid suhtelises väärtuses. Abi mõju hindamisel tuleb pidada silmas saarestiku majanduse suurust ja selle majanduslikku potentsiaali.

VI.   PRANTSUSE AMETIASUTUSTE VASTUS HUVITATUD POOLTE KOMMENTAARIDELE

| (60) | Huvitatud kolmandate isikute kommentaarid edastati Prantsuse ametiasutustele, kes ei teinud lisamärkusi. |
| --- | --- |

(60)

Huvitatud kolmandate isikute kommentaarid edastati Prantsuse ametiasutustele, kes ei teinud lisamärkusi.

VII.   MEETME HINDAMINE

1.   Menetlus

| (61) | Kõigepealt tuleb lükata tagasi investorite etteheide, et menetlus ei olnud õiguspärane. |
| --- | --- |

(61)

Kõigepealt tuleb lükata tagasi investorite etteheide, et menetlus ei olnud õiguspärane.

| (62) | Komisjon ei saa jagada seisukohta, nagu oleks otsuse 2001/882/EÜ tühistamine Esimese Astme Kohtu poolt toonud kaasa 2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse kehtetuse. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei mõjuta ühenduse institutsiooni välja antud õigusakti tühistamine tingimata selle vastuvõtmist ette valmistanud akte. (16) |
| --- | --- |

(62)

Komisjon ei saa jagada seisukohta, nagu oleks otsuse 2001/882/EÜ tühistamine Esimese Astme Kohtu poolt toonud kaasa 2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse kehtetuse. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei mõjuta ühenduse institutsiooni välja antud õigusakti tühistamine tingimata selle vastuvõtmist ette valmistanud akte. (16)

| (63) | Institutsioon, kelle akt on tühistatud, peab võtma tarvitusele kõik abinõud, mis nii tühistamisotsuse resolutiivosa kui ka põhjendusi arvestades osutuvad vajalikuks tühistamiseni viinud puuduste kõrvaldamiseks. Kõnealusel juhtumil tühistas Esimese Astme Kohus otsuse 2001/882/EÜ põhjendusega, et komisjon oli eksinud kaitseõiguse vastu ja kohustuse vastu põhjendada oma järeldust, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(63)

Institutsioon, kelle akt on tühistatud, peab võtma tarvitusele kõik abinõud, mis nii tühistamisotsuse resolutiivosa kui ka põhjendusi arvestades osutuvad vajalikuks tühistamiseni viinud puuduste kõrvaldamiseks. Kõnealusel juhtumil tühistas Esimese Astme Kohus otsuse 2001/882/EÜ põhjendusega, et komisjon oli eksinud kaitseõiguse vastu ja kohustuse vastu põhjendada oma järeldust, et tegemist on riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (64) | Lõppotsusele eelnenud õigusaktide osas kohustab Esimese Astme Kohtu otsus seega komisjoni võtma tarvitusele vajalikud eeluurimismeetmed, et tagada täielikult liikmesriigi ja huvitatud poolte õigus kaitsele. See ei eelda sugugi 2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse kehtetuks pidamist ja menetlusest kõrvaldamist, nagu näivad arvavat investorid. Piisab otsuse muutmisest ja seal esinevate lünkade täiendamisest nii, et Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled saaksid esitada oma märkused, nagu näeb ette asutamislepingu artikli 88 lõige 2. (17) See tulemus saavutati täielikult 6. detsembri 2006. aasta lisaotsusega. |
| --- | --- |

(64)

Lõppotsusele eelnenud õigusaktide osas kohustab Esimese Astme Kohtu otsus seega komisjoni võtma tarvitusele vajalikud eeluurimismeetmed, et tagada täielikult liikmesriigi ja huvitatud poolte õigus kaitsele. See ei eelda sugugi 2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse kehtetuks pidamist ja menetlusest kõrvaldamist, nagu näivad arvavat investorid. Piisab otsuse muutmisest ja seal esinevate lünkade täiendamisest nii, et Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled saaksid esitada oma märkused, nagu näeb ette asutamislepingu artikli 88 lõige 2. (17) See tulemus saavutati täielikult 6. detsembri 2006. aasta lisaotsusega.

2.   Riigiabi olemasolu

| (65) | Tulenevalt ametlikust uurimismenetlusest ja arvestades argumente, mida Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled selles asjas esitasid, leiab komisjon, et Le Levant’i ehitamise ja opereerimise käigus tehtud maksusoodustused kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mille kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(65)

Tulenevalt ametlikust uurimismenetlusest ja arvestades argumente, mida Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled selles asjas esitasid, leiab komisjon, et Le Levant’i ehitamise ja opereerimise käigus tehtud maksusoodustused kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mille kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (66) | Riikliku meetme kvalifitseerimine riigiabiks eeldab järgmiste kumulatiivsete tingimuste täitmist: 1) kõnealune meede annab kellelegi riigi ressurssidest eelise, 2) see eelis on selektiivne, see tähendab soosib teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning 3) see meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. (18) |
| --- | --- |

(66)

Riikliku meetme kvalifitseerimine riigiabiks eeldab järgmiste kumulatiivsete tingimuste täitmist: 1) kõnealune meede annab kellelegi riigi ressurssidest eelise, 2) see eelis on selektiivne, see tähendab soosib teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning 3) see meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. (18)

| (67) | Siinkohal tuleb põhjendada seisukohta, et Le Levant’i ehitamisel kasutatud maksumeetmed täidavad need tingimused. |
| --- | --- |

(67)

Siinkohal tuleb põhjendada seisukohta, et Le Levant’i ehitamisel kasutatud maksumeetmed täidavad need tingimused.

2.1.   Riigi ressurssidest antud eelise olemasolu

| (68) | Kõnealuse rahastamisskeemi suhtes kohaldatud Pons’i seaduse sätted kujutavad endast erandit üldisest maksuseadusest ning kuivõrd nad võimaldavad tavalisest suuremat mahaarvamist, annavad need eelise neile maksukohustuslastele, kelle suhtes need on kohaldatavad. Seda eelist andes loobub Prantsusmaa maksutuludest, mis toob kaasa tema ressursside vähenemise. Eelis on seega antud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(68)

Kõnealuse rahastamisskeemi suhtes kohaldatud Pons’i seaduse sätted kujutavad endast erandit üldisest maksuseadusest ning kuivõrd nad võimaldavad tavalisest suuremat mahaarvamist, annavad need eelise neile maksukohustuslastele, kelle suhtes need on kohaldatavad. Seda eelist andes loobub Prantsusmaa maksutuludest, mis toob kaasa tema ressursside vähenemise. Eelis on seega antud riigi ressurssidest.

| (69) | Õigusakt, mis selle eelise annab, on eelarveministri 23. novembri 1996. aasta nõusolek. Nõusoleku kohaselt on CGI artiklis 238a HA IIIb ja c ette nähtud eelise saaja „laeva Le Levant kaasomanike ühistu”. |
| --- | --- |

(69)

Õigusakt, mis selle eelise annab, on eelarveministri 23. novembri 1996. aasta nõusolek. Nõusoleku kohaselt on CGI artiklis 238a HA IIIb ja c ette nähtud eelise saaja „laeva Le Levant kaasomanike ühistu”.

| (70) | Sealjuures on ühistu majandustulemus maksustatav selle moodustavate äriühingute tasandil ning just neil äriühingutel on võimalus (CGI artikli 238a HA I alusel) arvata oma maksustatavatest tuludest maha laevaosakute ostusumma. |
| --- | --- |

(70)

Sealjuures on ühistu majandustulemus maksustatav selle moodustavate äriühingute tasandil ning just neil äriühingutel on võimalus (CGI artikli 238a HA I alusel) arvata oma maksustatavatest tuludest maha laevaosakute ostusumma.

| (71) | CGI artikliga 238a HA IIIc võimaldatav erand CGI artiklist 156 1oa annab soodustuse investoritele, kes maksavad makse (tulumaksu kujul) kaasomanikest äriühingute majandustulemuste pealt, kuivõrd need äriühingud on maksude seisukohast läbipaistvad. Nõusolekuga tehtavad soodustused mõjutavad seega vahetult investorite rahalist olukorda, kuivõrd need lubavad tänu Pons’i seaduse erandrežiimiga võimaldatud mahaarvamistele maksude pealt kokku hoida. |
| --- | --- |

(71)

CGI artikliga 238a HA IIIc võimaldatav erand CGI artiklist 156 1oa annab soodustuse investoritele, kes maksavad makse (tulumaksu kujul) kaasomanikest äriühingute majandustulemuste pealt, kuivõrd need äriühingud on maksude seisukohast läbipaistvad. Nõusolekuga tehtavad soodustused mõjutavad seega vahetult investorite rahalist olukorda, kuivõrd need lubavad tänu Pons’i seaduse erandrežiimiga võimaldatud mahaarvamistele maksude pealt kokku hoida.

| (72) | Tuleb siiski märkida, et maksude arvelt säästetud summad ei jää investorite käsutusse, vaid kasutatakse Prantsuse ametiasutuste nõusoleku saanud rahastamisskeemi järgi varem kindlaks määratud viisil. Nimelt kohustavad investorite poolt alla kirjutatud investeerimistingimused neid reinvesteerima peaaegu kogu maksude arvelt säästetud summa ühistusse, suurendades igaüks oma äriühingu kapitali, et katta Le Levant’i ostu rahastamiskulusid ja laeva opereerimisest tekkivat kahjumit (vt põhjendus 27). |
| --- | --- |

(72)

Tuleb siiski märkida, et maksude arvelt säästetud summad ei jää investorite käsutusse, vaid kasutatakse Prantsuse ametiasutuste nõusoleku saanud rahastamisskeemi järgi varem kindlaks määratud viisil. Nimelt kohustavad investorite poolt alla kirjutatud investeerimistingimused neid reinvesteerima peaaegu kogu maksude arvelt säästetud summa ühistusse, suurendades igaüks oma äriühingu kapitali, et katta Le Levant’i ostu rahastamiskulusid ja laeva opereerimisest tekkivat kahjumit (vt põhjendus 27).

| (73) | Abisaajate tuvastamine nõuab Le Levant’i ostmist ja opereerimist võimaldavate suhete põhjalikku uurimist. |
| --- | --- |

(73)

Abisaajate tuvastamine nõuab Le Levant’i ostmist ja opereerimist võimaldavate suhete põhjalikku uurimist.

| (74) | Esmalt tuleb meenutada, et nagu ilmneb CIP esitatud nõusolekutaotlusest, oli rahastamisskeemi eesmärk „reisilaeva ostmine”. (19) |
| --- | --- |

(74)

Esmalt tuleb meenutada, et nagu ilmneb CIP esitatud nõusolekutaotlusest, oli rahastamisskeemi eesmärk „reisilaeva ostmine”. (19)

| (75) | Kuid „CIPil ei ole vajalikke rahalisi vahendeid, et rahastada Le Levant’i ostu klassikalisel teel (hüpoteeklaenuga)”. Seega soovib CIP rahastada laeva „rahastamisskeemi alusel, mis kasutab ära maksuabi ülemereinvesteeringutele”; rahastamise aluseks saaks „laevaühistu moodustamisel põhinev rahastamisskeem”. Selleks peab Pank „pakkuma oma klientidele võimalust osta kaasomandi osakuid” ja „kuulutama välja avaliku pakkumise ...”. (20) |
| --- | --- |

(75)

Kuid „CIPil ei ole vajalikke rahalisi vahendeid, et rahastada Le Levant’i ostu klassikalisel teel (hüpoteeklaenuga)”. Seega soovib CIP rahastada laeva „rahastamisskeemi alusel, mis kasutab ära maksuabi ülemereinvesteeringutele”; rahastamise aluseks saaks „laevaühistu moodustamisel põhinev rahastamisskeem”. Selleks peab Pank „pakkuma oma klientidele võimalust osta kaasomandi osakuid” ja „kuulutama välja avaliku pakkumise ...”. (20)

| (76) | Seega on selge, et rahastamisskeemi eesmärk oli võimaldada CIPil osta laev, mille omanikuks ta saab, ning panga klientide hulgast leitud investorite roll piirdus ostu rahastamisega. |
| --- | --- |

(76)

Seega on selge, et rahastamisskeemi eesmärk oli võimaldada CIPil osta laev, mille omanikuks ta saab, ning panga klientide hulgast leitud investorite roll piirdus ostu rahastamisega.

| (77) | Selleks otstarbeks valiti allhankeid rakendav finantsskeem, mida kasutatakse väga sageli maksuvabadeks ülemereinvesteeringuteks (21) ja mille puhul kapitalikaupa soetada sooviv äriühing, kes ei saa ressursside puudusel seda investeeringut oma vahenditest teha, kaasab väljastpoolt investorid, kes ostavad kauba ja annavad selle käsutada ettevõtjale, kes kaupa majandab ja seadusega ette nähtud majandamisperioodi lõppedes selle omanikuks saab. Seda tüüpi rahastamisskeemide puhul kandub maksusoodustus osaliselt edasi rendilevõtjale, osa soodustusest aga jääb investorile, kellele on seega tagatud investeeringu tasuvus. Enamasti toimub soodustuse ülekandmine rendilevõtjale majandamisperioodi vältel võetava rendi alandamise teel (rendiskeem). |
| --- | --- |

(77)

Selleks otstarbeks valiti allhankeid rakendav finantsskeem, mida kasutatakse väga sageli maksuvabadeks ülemereinvesteeringuteks (21) ja mille puhul kapitalikaupa soetada sooviv äriühing, kes ei saa ressursside puudusel seda investeeringut oma vahenditest teha, kaasab väljastpoolt investorid, kes ostavad kauba ja annavad selle käsutada ettevõtjale, kes kaupa majandab ja seadusega ette nähtud majandamisperioodi lõppedes selle omanikuks saab. Seda tüüpi rahastamisskeemide puhul kandub maksusoodustus osaliselt edasi rendilevõtjale, osa soodustusest aga jääb investorile, kellele on seega tagatud investeeringu tasuvus. Enamasti toimub soodustuse ülekandmine rendilevõtjale majandamisperioodi vältel võetava rendi alandamise teel (rendiskeem).

| (78) | Komisjon on juba varem uurinud riigiabi aspektist selliseid skeeme, millega rahastatakse Pons’i seaduse soodustuste kaudu kruiisilaevu, nimelt „Club Medi” (22) ja „Renaissance’i” (23) juhtumeid. Eriti asjakohane on viimane juhtum, mis on väga sarnane Le Levant’i rahastamisoperatsiooniga. Nimelt on mõlemal juhul tegemist ühistusse koondunud investoritega, kelle maksusituatsioon võimaldab saada maksuvabastust ja kes ostavad kruiisilaevad, mida peab kindlaksmääratud aja jooksul ülemerealal opereerima rendilevõtja (Renaissance või CIL), kes kohustub laevad opereerimisaja lõppedes investoritelt välja ostma. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon on juba varem uurinud riigiabi aspektist selliseid skeeme, millega rahastatakse Pons’i seaduse soodustuste kaudu kruiisilaevu, nimelt „Club Medi” (22) ja „Renaissance’i” (23) juhtumeid. Eriti asjakohane on viimane juhtum, mis on väga sarnane Le Levant’i rahastamisoperatsiooniga. Nimelt on mõlemal juhul tegemist ühistusse koondunud investoritega, kelle maksusituatsioon võimaldab saada maksuvabastust ja kes ostavad kruiisilaevad, mida peab kindlaksmääratud aja jooksul ülemerealal opereerima rendilevõtja (Renaissance või CIL), kes kohustub laevad opereerimisaja lõppedes investoritelt välja ostma.

| (79) | „Renaissance’i” juhtumil oli laev renditud operaatorile ja Pons’i seaduse alusel investoritele tehtud maksusoodustus kandus talle üle rendi vähendamise kaudu vastavalt põhjenduses 77 kirjeldatud klassikalisele rendiskeemile. Prantsuse ametiasutused osutasid, et selline skeem võimaldas „kanda maksusoodustuse edasi operaatorile”. Komisjon (kes oli menetluse algatamise otsuses nentinud, et investorid olid vahetud abisaajad ja mõõdetava abi saajad) (24) konstateeris, et „RF [Renaissance] on tegelik abisaaja ning kuivõrd ta on kohustatud laevad välja ostma, võib teda pidada nende tegelikuks omanikuks”. Komisjon tegi seega vahet investoritel kui vahetutel abisaajatel ja tegelikul abisaajal (riigiabi reguleerivate eeskirjade tähenduses), kellele maksusoodustused osaliselt üle kanti, kasutades selleks laeva turuhinnast madalama rendi võtmist. (25) |
| --- | --- |

(79)

„Renaissance’i” juhtumil oli laev renditud operaatorile ja Pons’i seaduse alusel investoritele tehtud maksusoodustus kandus talle üle rendi vähendamise kaudu vastavalt põhjenduses 77 kirjeldatud klassikalisele rendiskeemile. Prantsuse ametiasutused osutasid, et selline skeem võimaldas „kanda maksusoodustuse edasi operaatorile”. Komisjon (kes oli menetluse algatamise otsuses nentinud, et investorid olid vahetud abisaajad ja mõõdetava abi saajad) (24) konstateeris, et „RF [Renaissance] on tegelik abisaaja ning kuivõrd ta on kohustatud laevad välja ostma, võib teda pidada nende tegelikuks omanikuks”. Komisjon tegi seega vahet investoritel kui vahetutel abisaajatel ja tegelikul abisaajal (riigiabi reguleerivate eeskirjade tähenduses), kellele maksusoodustused osaliselt üle kanti, kasutades selleks laeva turuhinnast madalama rendi võtmist. (25)

| (80) | Le Levant’i juhtumi puhul toimub investorite (vahetute abisaajate) maksusoodustuse ülekandmine CILile teistmoodi. Kui „Renaissance’i” juhtumi puhul rentisid investorid laevad operaatorile, siis käesoleval juhul käsutab CIL laeva vormiliselt üksnes kaasomandi haldajana ning vormiliselt on laeva operaator ühistu. Seega puudub rendisuhe, mis võimaldaks kanda soodustuse edasi rendi alandamise teel. |
| --- | --- |

(80)

Le Levant’i juhtumi puhul toimub investorite (vahetute abisaajate) maksusoodustuse ülekandmine CILile teistmoodi. Kui „Renaissance’i” juhtumi puhul rentisid investorid laevad operaatorile, siis käesoleval juhul käsutab CIL laeva vormiliselt üksnes kaasomandi haldajana ning vormiliselt on laeva operaator ühistu. Seega puudub rendisuhe, mis võimaldaks kanda soodustuse edasi rendi alandamise teel.

| (81) | Soodustuse ülekandmine CILile toimus järgmisel viisil. |
| --- | --- |

(81)

Soodustuse ülekandmine CILile toimus järgmisel viisil.

| (82) | Laeva maksumus ja selle opereerimisel tekkiv kahjum väljenduvad kaasomanikest EURLide puudujäägina. Tänu Pons’i seadusega võimaldatud maksusoodustusele võivad investorid need puudujäägid oma muudest tulumaksuga maksustatavatest tuludest maha arvata, hoides seega maksude arvel kokku summa, mis kujutabki endast neile antud maksusoodustust ning pärineb seega ühenduse õigusnormide tähenduses riigi ressurssidest. Selle asemel aga, et maksude arvelt kokku hoitud summa endale jätta, on investorid kohustunud kulutama suurema osa sellest rahastamisnõuetele, millega kaetakse EURLide puudujääke. |
| --- | --- |

(82)

Laeva maksumus ja selle opereerimisel tekkiv kahjum väljenduvad kaasomanikest EURLide puudujäägina. Tänu Pons’i seadusega võimaldatud maksusoodustusele võivad investorid need puudujäägid oma muudest tulumaksuga maksustatavatest tuludest maha arvata, hoides seega maksude arvel kokku summa, mis kujutabki endast neile antud maksusoodustust ning pärineb seega ühenduse õigusnormide tähenduses riigi ressurssidest. Selle asemel aga, et maksude arvelt kokku hoitud summa endale jätta, on investorid kohustunud kulutama suurema osa sellest rahastamisnõuetele, millega kaetakse EURLide puudujääke.

| (83) | Tavapärase tasuvusloogika järgi peaks investor püüdma oma investeeringut (kõnealusel juhul laeva) tasuvaks muuta, tagades endale investeeringult tulu, mis katab ostuga seotud kulud ja tagab piisava kasumimarginaali. „Club Medi” ja „Renaissance’i” juhtumil kasutatud rendiskeemis saavutatakse see rendilevõtja makstud rendi kujul (mis on siiski rendilevõtjale soodne, sest osa maksusoodustusest kandub talle üle turuhinnast madalama rendi näol). |
| --- | --- |

(83)

Tavapärase tasuvusloogika järgi peaks investor püüdma oma investeeringut (kõnealusel juhul laeva) tasuvaks muuta, tagades endale investeeringult tulu, mis katab ostuga seotud kulud ja tagab piisava kasumimarginaali. „Club Medi” ja „Renaissance’i” juhtumil kasutatud rendiskeemis saavutatakse see rendilevõtja makstud rendi kujul (mis on siiski rendilevõtjale soodne, sest osa maksusoodustusest kandub talle üle turuhinnast madalama rendi näol).

| (84) | Seega peaks tavalise stsenaariumi korral kandma kulud (näiteks maksma renti või võtma enda kanda kogu kahjumi) CIL, mitte investor. Kõnealuses skeemis aga katavad need kulud EURLid ja kustutavad need rahastamisnõuete mehhanismi kaudu maksude pealt kokku hoitud summadega, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigi ressursid. Sama summa ulatuses vabaneb CIL laeva opereerimisega seotud kuludest, mida ta muidu oleks pidanud katma. Kõigil neil põhjustel tõdeb komisjon, et soodustus kandus investoritelt üle CILile. Siiski tuleb märkida, et maksusoodustus ei kandunud CILile üle täies ulatuses. Nimelt jääb investoritele summa, mis hoitakse maksude arvelt kokku 2003. aastal, opereerimise viimasel aastal. |
| --- | --- |

(84)

Seega peaks tavalise stsenaariumi korral kandma kulud (näiteks maksma renti või võtma enda kanda kogu kahjumi) CIL, mitte investor. Kõnealuses skeemis aga katavad need kulud EURLid ja kustutavad need rahastamisnõuete mehhanismi kaudu maksude pealt kokku hoitud summadega, mis on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigi ressursid. Sama summa ulatuses vabaneb CIL laeva opereerimisega seotud kuludest, mida ta muidu oleks pidanud katma. Kõigil neil põhjustel tõdeb komisjon, et soodustus kandus investoritelt üle CILile. Siiski tuleb märkida, et maksusoodustus ei kandunud CILile üle täies ulatuses. Nimelt jääb investoritele summa, mis hoitakse maksude arvelt kokku 2003. aastal, opereerimise viimasel aastal.

| (85) | Hoolimata sellest tehnilisest erinevusest rahastamisskeemis on tulemus sama nagu „Renaissance’i” skeemis. Täpselt samamoodi nagu „Renaissance’i” juhtumi puhul saab CIL Le Levant’i faktiliseks omanikuks niipea, kui laev on üle antud, ennetades laeva vormiliseks omanikuks saamist, mis toimub rahastamisoperatsiooni lõpetamisel. Täpselt nagu „Renaissance’i” juhtumi puhul antakse laev CILi käsutusse ilma, et ta peaks tasuma selle tegelikku maksumust, sest temalt ei nõuta mingit rahalist tasu. See vähendab kulutusi, mida CIL peaks tavaolukorras laeva opereerimiseks tegema, andes sellega CILile eelise. |
| --- | --- |

(85)

Hoolimata sellest tehnilisest erinevusest rahastamisskeemis on tulemus sama nagu „Renaissance’i” skeemis. Täpselt samamoodi nagu „Renaissance’i” juhtumi puhul saab CIL Le Levant’i faktiliseks omanikuks niipea, kui laev on üle antud, ennetades laeva vormiliseks omanikuks saamist, mis toimub rahastamisoperatsiooni lõpetamisel. Täpselt nagu „Renaissance’i” juhtumi puhul antakse laev CILi käsutusse ilma, et ta peaks tasuma selle tegelikku maksumust, sest temalt ei nõuta mingit rahalist tasu. See vähendab kulutusi, mida CIL peaks tavaolukorras laeva opereerimiseks tegema, andes sellega CILile eelise.

| (86) | Investorid saavad anda laeva CILi käsutusse tasuta tänu Pons’i seaduse alusel tehtud maksusoodustusele, mis võimaldab neil arvata EURLide kaudu oma maksustatavast tulust maha nii laeva hinna kui ka EURLide kahjumi, sealhulgas Panga poolt laevaosakute ostmiseks antud laenu põhiosa ja intresside iga-aastased tagasimaksed. EURLide mahaarvatav kahjum hõlmab ka nende proportsionaalseid osi Le Levant’i opereerimise tulemist CILi garanteeritud piirides. |
| --- | --- |

(86)

Investorid saavad anda laeva CILi käsutusse tasuta tänu Pons’i seaduse alusel tehtud maksusoodustusele, mis võimaldab neil arvata EURLide kaudu oma maksustatavast tulust maha nii laeva hinna kui ka EURLide kahjumi, sealhulgas Panga poolt laevaosakute ostmiseks antud laenu põhiosa ja intresside iga-aastased tagasimaksed. EURLide mahaarvatav kahjum hõlmab ka nende proportsionaalseid osi Le Levant’i opereerimise tulemist CILi garanteeritud piirides.

| (87) | See rahastamisskeem ning mehhanism, kuidas investorid katavad EURLide kohustuslike rahastamisnõuete kaudu Le Levant’i ostu ja vähemalt osaliselt ka opereerimise maksumuse, on kavandatud selleks, et CIL saaks kasu Pons’i seadusega antud soodustustest. Niisugune abi ülekandmise mehhanism oli üks nõusolekutaotluses ette nähtud tingimusi ning sai sellisena Prantsuse ametiasutuste heakskiidu. Vahendite ülekandmine investoritelt ühistule võimaldab subsideerida Le Levant’i opereerimist CILi poolt. Ilma selle mehhanismita ei oleks laeva opereerimine CILi poolt majanduslikult tasuv. |
| --- | --- |

(87)

See rahastamisskeem ning mehhanism, kuidas investorid katavad EURLide kohustuslike rahastamisnõuete kaudu Le Levant’i ostu ja vähemalt osaliselt ka opereerimise maksumuse, on kavandatud selleks, et CIL saaks kasu Pons’i seadusega antud soodustustest. Niisugune abi ülekandmise mehhanism oli üks nõusolekutaotluses ette nähtud tingimusi ning sai sellisena Prantsuse ametiasutuste heakskiidu. Vahendite ülekandmine investoritelt ühistule võimaldab subsideerida Le Levant’i opereerimist CILi poolt. Ilma selle mehhanismita ei oleks laeva opereerimine CILi poolt majanduslikult tasuv.

| (88) | Investorite jaoks realiseerub skeemi tasuvus rahastamisoperatsiooni lõpus selle kaudu, et nende osakud ostetakse välja ja et nad võivad endale jätta summa, mis hoitakse maksude arvelt kokku 2003. aastal, opereerimise viimasel aastal (milleks ei ole ette nähtud kohustuslikku rahastamisnõuet). |
| --- | --- |

(88)

Investorite jaoks realiseerub skeemi tasuvus rahastamisoperatsiooni lõpus selle kaudu, et nende osakud ostetakse välja ja et nad võivad endale jätta summa, mis hoitakse maksude arvelt kokku 2003. aastal, opereerimise viimasel aastal (milleks ei ole ette nähtud kohustuslikku rahastamisnõuet).

| (89) | Seega jagavad riigi ressursid (mis seisnevad investorite poolt kokku hoitud maksusummades) omavahel CIL, kellele abi peaaegu täies ulatuses üle kandub, ja investorid. CILile üle kandunud soodustuse osa kujuneb EURLide rahastamisnõuetest, millele investorid vastasid. |
| --- | --- |

(89)

Seega jagavad riigi ressursid (mis seisnevad investorite poolt kokku hoitud maksusummades) omavahel CIL, kellele abi peaaegu täies ulatuses üle kandub, ja investorid. CILile üle kandunud soodustuse osa kujuneb EURLide rahastamisnõuetest, millele investorid vastasid.

| (90) | Seega ei saa pidada õigeks CILi märkust, nagu ei oleks komisjon tõestanud, et abi võimaldas opereerida Le Levant’i teistest operaatoritest soodsamatel tingimustel. |
| --- | --- |

(90)

Seega ei saa pidada õigeks CILi märkust, nagu ei oleks komisjon tõestanud, et abi võimaldas opereerida Le Levant’i teistest operaatoritest soodsamatel tingimustel.

| (91) | Mis puudutab hinda, millega Le Levant 2004. aasta jaanuaris CILile müüdi, siis komisjoni käsutuses olevast teabest ei ilmne, et see oleks olnud CILile soodne. CILi väite kohaselt hindas sõltumatu laevamaakler müügihinna laeva turuhinnast kõrgemaks. Komisjonil ei ole muud tõendusmaterjali, mis selle teabe ümber lükkaks. |
| --- | --- |

(91)

Mis puudutab hinda, millega Le Levant 2004. aasta jaanuaris CILile müüdi, siis komisjoni käsutuses olevast teabest ei ilmne, et see oleks olnud CILile soodne. CILi väite kohaselt hindas sõltumatu laevamaakler müügihinna laeva turuhinnast kõrgemaks. Komisjonil ei ole muud tõendusmaterjali, mis selle teabe ümber lükkaks.

2.2.   Riigi ressurssidest abi saajate kvalifitseerumine ettevõtjaks

| (92) | Üks riigiabi kriteerium on, et eelis peab soodustama teatud ettevõtjaid (või teatud kaupade tootmist). Ettevõtja on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses mis tahes majandustegevust harrastav üksus, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises mingil turul. (26) |
| --- | --- |

(92)

Üks riigiabi kriteerium on, et eelis peab soodustama teatud ettevõtjaid (või teatud kaupade tootmist). Ettevõtja on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses mis tahes majandustegevust harrastav üksus, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises mingil turul. (26)

| (93) | Kuid Euroopa Ühenduste Kohus, kes pidi Cassa di Risparmio kohtuasjas eristama olukorda, kus „üks üksus on otseselt turuga kontaktis ja teisalt terviku moodustava majandusüksuse sees seda üksust kontrolliv üksus on kaudselt turuga kontaktis”, leidis selles kohtuasjas, et „üksnes osaluste, isegi kontrollosaluste omamisest ei piisa, et nende osaluste omaniku tegevust majandustegevuseks lugeda, kui see tekitab üksnes aktsionäriks või osanikuks olemisega kaasnevate õiguste kasutamist ning olenevalt olukorrast dividendide saamist, mis on lihtsalt omandi viljad”. (27) |
| --- | --- |

(93)

Kuid Euroopa Ühenduste Kohus, kes pidi Cassa di Risparmio kohtuasjas eristama olukorda, kus „üks üksus on otseselt turuga kontaktis ja teisalt terviku moodustava majandusüksuse sees seda üksust kontrolliv üksus on kaudselt turuga kontaktis”, leidis selles kohtuasjas, et „üksnes osaluste, isegi kontrollosaluste omamisest ei piisa, et nende osaluste omaniku tegevust majandustegevuseks lugeda, kui see tekitab üksnes aktsionäriks või osanikuks olemisega kaasnevate õiguste kasutamist ning olenevalt olukorrast dividendide saamist, mis on lihtsalt omandi viljad”. (27)

| (94) | Kohtupraktika näitab seega, et ettevõtjaks kvalifitseerumisel tuleb peale õigusliku vormi toetuda ka konkreetse juhtumi tegelikule majanduslikule analüüsile. Et tuvastada, kas CIL ja investorid kvalifitseeruvad ettevõtjaks, tuleb seega analüüsida rahastamisskeemi osapoolte majanduslikke suhteid, et teha kindlaks, kuidas toimub tegelikult majandustegevus, milleks on Le Levant’i opereerimine kruiisilaevana. |
| --- | --- |

(94)

Kohtupraktika näitab seega, et ettevõtjaks kvalifitseerumisel tuleb peale õigusliku vormi toetuda ka konkreetse juhtumi tegelikule majanduslikule analüüsile. Et tuvastada, kas CIL ja investorid kvalifitseeruvad ettevõtjaks, tuleb seega analüüsida rahastamisskeemi osapoolte majanduslikke suhteid, et teha kindlaks, kuidas toimub tegelikult majandustegevus, milleks on Le Levant’i opereerimine kruiisilaevana.

| (95) | Kõigepealt tuleb märkida, et vormiliselt on rahastamisskeemis laeva omanike ja operaatoritena esitatud investoreid ühistusse koondunud EURLide kaudu, samas kui CILi roll piirdub laeva haldamisega „ühistu nimel ja riisikol”. (28) Loomulikult on täiesti võimalik olukord, kus omanik-operaator usaldab oma majandustegevuse igapäevase korraldamise haldajale, kuid kvalifitseerub siiski riigiabi reguleerivate normide tähenduses ettevõtjaks, tingimusel et ta vastab kohtupraktikas välja töötatud kriteeriumidele, see tähendab osaleb tegevuses, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises mingil turul, ega piirdu üksnes osaluste omamisega ja dividendide saamisega. |
| --- | --- |

(95)

Kõigepealt tuleb märkida, et vormiliselt on rahastamisskeemis laeva omanike ja operaatoritena esitatud investoreid ühistusse koondunud EURLide kaudu, samas kui CILi roll piirdub laeva haldamisega „ühistu nimel ja riisikol”. (28) Loomulikult on täiesti võimalik olukord, kus omanik-operaator usaldab oma majandustegevuse igapäevase korraldamise haldajale, kuid kvalifitseerub siiski riigiabi reguleerivate normide tähenduses ettevõtjaks, tingimusel et ta vastab kohtupraktikas välja töötatud kriteeriumidele, see tähendab osaleb tegevuses, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises mingil turul, ega piirdu üksnes osaluste omamisega ja dividendide saamisega.

| (96) | Konkreetse juhtumi puhul märgib komisjon, et ühistu põhikirja kohaselt on igal investoril oma osakute kaudu laevale õigused, mida saab kasutada üksnes kollektiivselt (iga osak annab niisiis õiguse proportsionaalsele osale majandustulemusest). Investorid kasutavad oma õigusi kaasomanike üldkoosoleku kaudu, kus igal kaasomanikul on hääleõigus, mis on proportsionaalne tema osaga kaasomandis. Selles mõttes on investorite olukord võrreldav aktsionäride või osanike omaga. |
| --- | --- |

(96)

Konkreetse juhtumi puhul märgib komisjon, et ühistu põhikirja kohaselt on igal investoril oma osakute kaudu laevale õigused, mida saab kasutada üksnes kollektiivselt (iga osak annab niisiis õiguse proportsionaalsele osale majandustulemusest). Investorid kasutavad oma õigusi kaasomanike üldkoosoleku kaudu, kus igal kaasomanikul on hääleõigus, mis on proportsionaalne tema osaga kaasomandis. Selles mõttes on investorite olukord võrreldav aktsionäride või osanike omaga.

| (97) | Pealse selle ei osale investorid aktiivselt Le Levant’i majandustegevuses, mis on usaldatud täielikult CILile. Haldusvolitusest ilmneb, et CILile on tehtud ülesandeks laeva majandamine kõigis aspektides ja antud kõik vajalikud volitused, nii et igasugune investorite sekkumine laeva majandamisse on välistatud. See tähendab, et:






  — | CILi ülesanne on laeva varustamine, hooldamine, opereerimine ning tehniline ja majanduslik haldamine. |
| --- | --- | --- |

(97)

Pealse selle ei osale investorid aktiivselt Le Levant’i majandustegevuses, mis on usaldatud täielikult CILile. Haldusvolitusest ilmneb, et CILile on tehtud ülesandeks laeva majandamine kõigis aspektides ja antud kõik vajalikud volitused, nii et igasugune investorite sekkumine laeva majandamisse on välistatud. See tähendab, et:

—

CILi ülesanne on laeva varustamine, hooldamine, opereerimine ning tehniline ja majanduslik haldamine.

| — | CIL korraldab majutust ja toitlustust, vahepeatusi ja ekskursioone. CILi ülesanne on sadamatasude, lootsitasude jne maksmine. Üldisemalt öeldes tegeleb ta laeva majandamisega parimal võimalikul viisil ja „on volitatud sõlmima kõik prahtimislepingud ja üldisemalt rääkima läbi kõik äritehingud” (haldusvolituse artikkel 3.1). Ühistu andis seega CILile täieliku blankoveksli selles, mis puudutab kõnealuse juhtumi puhul majandustegevuse kõige olemuslikumat osa ehk Le Levant’i pardal kruiisiteenuse pakkumist. |
| --- | --- |

—

CIL korraldab majutust ja toitlustust, vahepeatusi ja ekskursioone. CILi ülesanne on sadamatasude, lootsitasude jne maksmine. Üldisemalt öeldes tegeleb ta laeva majandamisega parimal võimalikul viisil ja „on volitatud sõlmima kõik prahtimislepingud ja üldisemalt rääkima läbi kõik äritehingud” (haldusvolituse artikkel 3.1). Ühistu andis seega CILile täieliku blankoveksli selles, mis puudutab kõnealuse juhtumi puhul majandustegevuse kõige olemuslikumat osa ehk Le Levant’i pardal kruiisiteenuse pakkumist.

| — | „Haldajal on suhetes kolmandate osapooltega kõige laiemad volitused ühistu varade ja äritegevuse haldamiseks ja ta võib teha kõiki haldustoiminguid, kaasa arvatud laeva kasutusest kõrvaldamine, kuid mitte omandi võõrandamine” (haldusvolituse artikkel 6). Ühistu annab CILile seega peaaegu täieliku sõltumatuse, nii et CIL võib isegi omal algatusel ja investoritega konsulteerimata laeva kasutusest kõrvaldada, see tähendab lõpetada selle opereerimise. |
| --- | --- |

—

„Haldajal on suhetes kolmandate osapooltega kõige laiemad volitused ühistu varade ja äritegevuse haldamiseks ja ta võib teha kõiki haldustoiminguid, kaasa arvatud laeva kasutusest kõrvaldamine, kuid mitte omandi võõrandamine” (haldusvolituse artikkel 6). Ühistu annab CILile seega peaaegu täieliku sõltumatuse, nii et CIL võib isegi omal algatusel ja investoritega konsulteerimata laeva kasutusest kõrvaldada, see tähendab lõpetada selle opereerimise.

| — | Haldusvolituse artikli 6 kohaselt peab haldaja „ühistu nimel teostama või laskma teostada muu hulgas järgmisi toiminguid: personali värbamine ja juhtimine, töö korraldamine pardal [...]. Seega on haldajale antud kõige laiemad volitused, et ta saaks hallata kaasomandit kõige paindlikumal viisil”. |
| --- | --- |

—

Haldusvolituse artikli 6 kohaselt peab haldaja „ühistu nimel teostama või laskma teostada muu hulgas järgmisi toiminguid: personali värbamine ja juhtimine, töö korraldamine pardal [...]. Seega on haldajale antud kõige laiemad volitused, et ta saaks hallata kaasomandit kõige paindlikumal viisil”.

| (98) | Investorite loobumine opereerimisest ei ole majanduslik otsus, mille nad võiksid vabalt tagasi võtta, vaid see on osa rahastamisskeemi ülesehitusest. Investeerimislepingute kohaselt juhib iga kaasomanikust äriühingut kaks kaasjuhatajat, kes on tegelikult Panga töötajad. Kõigi kaasomanikest äriühingute asutamise ja juhtimise praktiliste aspektidega tegelevad juhatajad või Panga esitatud isikud ning ühistu üldkoosolekul (kus investorid võiksid teoreetiliselt kasutada oma õigusi laevale ja selle majandamisele) ei esinda kaasomanikest äriühinguid mitte nende osanikud, vaid juhatajad. Investor ei saa nimetada teisi juhatajaid ega isegi mitte ise oma EURLi juhtima asuda, ilma et ta loobuks sellega Pangapoolsest osakute ostu lubadusest, mis on tema investeeringu tasuvuse tagatis. Mis puudutab kaasomandi haldaja valikut ja tema volituse tingimusi, siis CIL on nimetatud selleks ühistu põhikirjas (mille koostasid Pank ja CIP) ning teda saab praktikas tagasi kutsuda üksnes raske või pahatahtliku eksimuse eest. Komisjon tõdeb seega, et rahastamisskeemis ei ole mingit mehhanismi, mis võimaldaks ühistul reaalselt sekkuda Le Levant’i opereerimisse kruiisilaevana, see tähendab otsesesse majandustegevusse, mis on eranditult CILi pädevuses. Kokkuvõttes võib järeldada, et investorid sõlmisid liitumislepingu, mille tingimusi nad ei saanud vabalt määrata. |
| --- | --- |

(98)

Investorite loobumine opereerimisest ei ole majanduslik otsus, mille nad võiksid vabalt tagasi võtta, vaid see on osa rahastamisskeemi ülesehitusest. Investeerimislepingute kohaselt juhib iga kaasomanikust äriühingut kaks kaasjuhatajat, kes on tegelikult Panga töötajad. Kõigi kaasomanikest äriühingute asutamise ja juhtimise praktiliste aspektidega tegelevad juhatajad või Panga esitatud isikud ning ühistu üldkoosolekul (kus investorid võiksid teoreetiliselt kasutada oma õigusi laevale ja selle majandamisele) ei esinda kaasomanikest äriühinguid mitte nende osanikud, vaid juhatajad. Investor ei saa nimetada teisi juhatajaid ega isegi mitte ise oma EURLi juhtima asuda, ilma et ta loobuks sellega Pangapoolsest osakute ostu lubadusest, mis on tema investeeringu tasuvuse tagatis. Mis puudutab kaasomandi haldaja valikut ja tema volituse tingimusi, siis CIL on nimetatud selleks ühistu põhikirjas (mille koostasid Pank ja CIP) ning teda saab praktikas tagasi kutsuda üksnes raske või pahatahtliku eksimuse eest. Komisjon tõdeb seega, et rahastamisskeemis ei ole mingit mehhanismi, mis võimaldaks ühistul reaalselt sekkuda Le Levant’i opereerimisse kruiisilaevana, see tähendab otsesesse majandustegevusse, mis on eranditult CILi pädevuses. Kokkuvõttes võib järeldada, et investorid sõlmisid liitumislepingu, mille tingimusi nad ei saanud vabalt määrata.

| (99) | Viimaks on oluline märkida, et omaniku-operaatori ja haldaja vahelistes suhetes kannab omandi ekspluateerimise majanduslikku riski tavaliselt omanik, samas kui haldaja saab oma teenuste eest tasu ega saa osa majandustulemusest. Le Levant’i juhtumi puhul on aga investoritel projekti algatajate poolne tootlusgarantii ning nad ei kanna Le Levant’i opereerimise tulemustega seotud reaalseid riske. Need riskid kannab CIL, kellele kuulub kaasomandi 740 osast küll üksnes kaks, kuid kes on nõustunud võtma endale kogu vastutuse prognoositust suurema kahjumi korral ajavahemikus 1996–2003. Komisjon nendib, et niisugune riskide jagunemine, mis ei vasta ettevõtja ja haldaja tavapärastele suhetele, viitab sellele, et majandustegevusega tegeleb üksnes CIL. |
| --- | --- |

(99)

Viimaks on oluline märkida, et omaniku-operaatori ja haldaja vahelistes suhetes kannab omandi ekspluateerimise majanduslikku riski tavaliselt omanik, samas kui haldaja saab oma teenuste eest tasu ega saa osa majandustulemusest. Le Levant’i juhtumi puhul on aga investoritel projekti algatajate poolne tootlusgarantii ning nad ei kanna Le Levant’i opereerimise tulemustega seotud reaalseid riske. Need riskid kannab CIL, kellele kuulub kaasomandi 740 osast küll üksnes kaks, kuid kes on nõustunud võtma endale kogu vastutuse prognoositust suurema kahjumi korral ajavahemikus 1996–2003. Komisjon nendib, et niisugune riskide jagunemine, mis ei vasta ettevõtja ja haldaja tavapärastele suhetele, viitab sellele, et majandustegevusega tegeleb üksnes CIL.

| (100) | Seega on õigustatud, et projekti Le Levant ei kirjeldatud potentsiaalsetele investoritele mitte pakkumisena osaleda kruiisireiside korraldamises ja müümises Le Levant’i pardal, vaid „tasuva, riskivaba ja haldamiskohustuseta investeeringuna”. (29) CILi ja investorite tegelike suhete iseloomule viitab ka see, et „CIPi oma tütarfirma CIL kaudu” on kirjeldatud kui „reederit ja kaasomandi haldajat”. (30) |
| --- | --- |

(100)

Seega on õigustatud, et projekti Le Levant ei kirjeldatud potentsiaalsetele investoritele mitte pakkumisena osaleda kruiisireiside korraldamises ja müümises Le Levant’i pardal, vaid „tasuva, riskivaba ja haldamiskohustuseta investeeringuna”. (29) CILi ja investorite tegelike suhete iseloomule viitab ka see, et „CIPi oma tütarfirma CIL kaudu” on kirjeldatud kui „reederit ja kaasomandi haldajat”. (30)

| (101) | Selline korraldus viitab selgelt rahastamisskeemi eesmärgile, mille kohaselt CIL ostab laeva ning investorite roll on üksnes selle rahastamine, ilma et neid kaasataks laeva majandamisse. Investorid on oma äriühingute kaudu vormistatud laeva omanikeks üksnes tulenevalt rahastamiskava maksuskeemist, mitte nende tegelikust osalemisest laeva kasutamises majandustegevuseks. |
| --- | --- |

(101)

Selline korraldus viitab selgelt rahastamisskeemi eesmärgile, mille kohaselt CIL ostab laeva ning investorite roll on üksnes selle rahastamine, ilma et neid kaasataks laeva majandamisse. Investorid on oma äriühingute kaudu vormistatud laeva omanikeks üksnes tulenevalt rahastamiskava maksuskeemist, mitte nende tegelikust osalemisest laeva kasutamises majandustegevuseks.

| (102) | Investorite tegevus piirdub üksnes osalemisega tasuvuse eesmärgil, ilma tegeliku osaluseta Le Levant’i majandamises. Seevastu CILile, kes vormiliselt on lihtsalt haldaja, on rahastamisoperatsiooni lõpetamisel tagatud laeva ainuomanikuks saamine hinnaga, mille arvutamise viis on varem kindlaks määratud, ning seni, kuni ta laeva vormiliseks omanikuks saab, otsustab ta vabalt (võrreldes investoritega) laeva kasutamise üle. Seega tegutseb CIL kõiges, mis puudutab Le Levant’i kasutamist majandustegevuseks, laeva tegeliku omanikuna. |
| --- | --- |

(102)

Investorite tegevus piirdub üksnes osalemisega tasuvuse eesmärgil, ilma tegeliku osaluseta Le Levant’i majandamises. Seevastu CILile, kes vormiliselt on lihtsalt haldaja, on rahastamisoperatsiooni lõpetamisel tagatud laeva ainuomanikuks saamine hinnaga, mille arvutamise viis on varem kindlaks määratud, ning seni, kuni ta laeva vormiliseks omanikuks saab, otsustab ta vabalt (võrreldes investoritega) laeva kasutamise üle. Seega tegutseb CIL kõiges, mis puudutab Le Levant’i kasutamist majandustegevuseks, laeva tegeliku omanikuna.

| (103) | Le Levant’i kasutamisel majandustegevuseks võib üksnes CILi lugeda ettevõtjaks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna investorid ei ole selles tähenduses ettevõtjad, ei ole soodustused, mis nad Le Levant’i rahastamisskeemi raames riigi ressurssidest said, kvalifitseeritavad riigiabina. |
| --- | --- |

(103)

Le Levant’i kasutamisel majandustegevuseks võib üksnes CILi lugeda ettevõtjaks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna investorid ei ole selles tähenduses ettevõtjad, ei ole soodustused, mis nad Le Levant’i rahastamisskeemi raames riigi ressurssidest said, kvalifitseeritavad riigiabina.

| (104) | Mis puudutab laevatehase staatust, siis komisjon konstateerib, et huvitatud poolte sellesisulised märkused ei tõesta kuidagi, et tehas oleks saanud riigi ressurssidest soodustust. Ametlik uurimismenetlus ei toonud seega ilmsiks mingit tõendit, mis võimaldaks pidada laevatehast abisaajaks. |
| --- | --- |

(104)

Mis puudutab laevatehase staatust, siis komisjon konstateerib, et huvitatud poolte sellesisulised märkused ei tõesta kuidagi, et tehas oleks saanud riigi ressurssidest soodustust. Ametlik uurimismenetlus ei toonud seega ilmsiks mingit tõendit, mis võimaldaks pidada laevatehast abisaajaks.

2.3.   Meetme selektiivsus

| (105) | Riiklikule meetmele iseloomulik selektiivsus on üks riigiabi tunnuseid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seetõttu on oluline kontrollida, kas kõnealune maksumeede soodustab üksnes teatud ettevõtjaid või teatud tegevussektoreid. (31) |
| --- | --- |

(105)

Riiklikule meetmele iseloomulik selektiivsus on üks riigiabi tunnuseid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Seetõttu on oluline kontrollida, kas kõnealune maksumeede soodustab üksnes teatud ettevõtjaid või teatud tegevussektoreid. (31)

| (106) | Selleks et maksumeede kvalifitseeruks riigiabiks, peavad sellest kasu saavad ettevõtjad kuuluma kindlasse kategooriasse, mis määratakse kõnealuse meetmega kehtestatud kriteeriumi de iure või de facto kohaldamise teel. (32) Kõnealuse juhtumi puhul piisab märkimisest, et uurimise all olev meede on Pons’i seaduse rakendus ning see seadus sätestab maksurežiimi, mis kehtib üksnes teatud Prantsuse ülemere-departemangudes ja -territooriumidel tehtud investeeringute suhtes ja mille selektiivsust tunnistas komisjon juba oma 27. jaanuari 1993. aasta otsuses mitte esitada vastuväiteid Pons’i seadusega kehtestatud riigiabirežiimile. (33) |
| --- | --- |

(106)

Selleks et maksumeede kvalifitseeruks riigiabiks, peavad sellest kasu saavad ettevõtjad kuuluma kindlasse kategooriasse, mis määratakse kõnealuse meetmega kehtestatud kriteeriumi de iure või de facto kohaldamise teel. (32) Kõnealuse juhtumi puhul piisab märkimisest, et uurimise all olev meede on Pons’i seaduse rakendus ning see seadus sätestab maksurežiimi, mis kehtib üksnes teatud Prantsuse ülemere-departemangudes ja -territooriumidel tehtud investeeringute suhtes ja mille selektiivsust tunnistas komisjon juba oma 27. jaanuari 1993. aasta otsuses mitte esitada vastuväiteid Pons’i seadusega kehtestatud riigiabirežiimile. (33)

| (107) | Komisjon leiab, et kõnealuse meetme selektiivsus on piisavalt tõendatud asjaoluga, et see tuleneb Pons’i seaduse selektiivse režiimi kohaldamisest, ning et tal pole seega vaja võtta seisukohta suva osas, mis on jäetud Prantsuse ametiasutustele CGI artiklis 238a HA IIIb ettenähtud nõusoleku andmisel – aspekt, mille komisjon tõstatas üksnes lisaargumendina. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon leiab, et kõnealuse meetme selektiivsus on piisavalt tõendatud asjaoluga, et see tuleneb Pons’i seaduse selektiivse režiimi kohaldamisest, ning et tal pole seega vaja võtta seisukohta suva osas, mis on jäetud Prantsuse ametiasutustele CGI artiklis 238a HA IIIb ettenähtud nõusoleku andmisel – aspekt, mille komisjon tõstatas üksnes lisaargumendina.

2.4.   Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise ja konkurentsi moonutamise tingimused

| (108) | Prantsuse ametiasutused ja CIL tõstsid esile, et Le Levant’i opereeriti Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt ehk väga piiratud turul, kus ei tegutsenud ühtegi teist kruiisifirmat. CIL viitas ka Le Levant’i väikesele mahutavusele ja sellele, et ta pakkus teenust peamiselt Põhja-Ameerika klientuurile. Neil põhjustel seavad Prantsuse ametiasutused ja CIL kahtluse alla, et CILile antud soodustus võis moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(108)

Prantsuse ametiasutused ja CIL tõstsid esile, et Le Levant’i opereeriti Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt ehk väga piiratud turul, kus ei tegutsenud ühtegi teist kruiisifirmat. CIL viitas ka Le Levant’i väikesele mahutavusele ja sellele, et ta pakkus teenust peamiselt Põhja-Ameerika klientuurile. Neil põhjustel seavad Prantsuse ametiasutused ja CIL kahtluse alla, et CILile antud soodustus võis moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (109) | Tuleb meenutada, et abimeetmed, mille eesmärk on vabastada ettevõtja kuludest, mida ta oma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames peaks tavaoludes kandma, kahjustavad põhimõtteliselt konkurentsitingimusi. (34) Kohus on otsustanud, et igasugune abi eraldamine ühenduse turul tegutsevale ettevõtjale võib moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. (35) |
| --- | --- |

(109)

Tuleb meenutada, et abimeetmed, mille eesmärk on vabastada ettevõtja kuludest, mida ta oma jooksva majandamise või tavapärase tegevuse raames peaks tavaoludes kandma, kahjustavad põhimõtteliselt konkurentsitingimusi. (34) Kohus on otsustanud, et igasugune abi eraldamine ühenduse turul tegutsevale ettevõtjale võib moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. (35)

| (110) | Komisjon leiab, et ei ole asjakohane pidada Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt lähtuvaid kruiise omaette turuks. On tõenäoline, et selles piirkonnas kruiisi kavandav tarbija oleks valmis kaaluma ka muudesse sihtkohtadesse suunduvaid või muudest sadamatest väljuvaid kruiise ning et tema valikut määrab hulk tegureid, sealhulgas hind, mida uurimise all olev meede võib mõjutada. Kruiisid on seega osa suuremast turust ning niivõrd, kuivõrd küsimuse all olevad maksusoodustused vabastavad CILi kuludest, mida ta oleks tavaolukorras oma majandustegevuse rahastamiseks kandnud, võib abi sellel turul konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon leiab, et ei ole asjakohane pidada Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt lähtuvaid kruiise omaette turuks. On tõenäoline, et selles piirkonnas kruiisi kavandav tarbija oleks valmis kaaluma ka muudesse sihtkohtadesse suunduvaid või muudest sadamatest väljuvaid kruiise ning et tema valikut määrab hulk tegureid, sealhulgas hind, mida uurimise all olev meede võib mõjutada. Kruiisid on seega osa suuremast turust ning niivõrd, kuivõrd küsimuse all olevad maksusoodustused vabastavad CILi kuludest, mida ta oleks tavaolukorras oma majandustegevuse rahastamiseks kandnud, võib abi sellel turul konkurentsi moonutada.

| (111) | Mis puudutab liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamist, siis komisjon on võtnud teadmiseks, et Le Levant’i pakkumine oli suunatud peamiselt Põhja-Ameerika turule ning CIL tegi sel eesmärgil koostööd Ameerika reisibürooga, mis tegeles kruiiside reklaami ja müügiga. Komisjon märgib siiski, et ei ole välistatud, et abi võib kahjustada konkurentsi ka juhul, kui abisaaja viib peaaegu kogu oma toodangu ühendusest välja. (36) Peale selle paistab, et kruiise turustati teatud määral ka Euroopas. |
| --- | --- |

(111)

Mis puudutab liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamist, siis komisjon on võtnud teadmiseks, et Le Levant’i pakkumine oli suunatud peamiselt Põhja-Ameerika turule ning CIL tegi sel eesmärgil koostööd Ameerika reisibürooga, mis tegeles kruiiside reklaami ja müügiga. Komisjon märgib siiski, et ei ole välistatud, et abi võib kahjustada konkurentsi ka juhul, kui abisaaja viib peaaegu kogu oma toodangu ühendusest välja. (36) Peale selle paistab, et kruiise turustati teatud määral ka Euroopas.

| (112) | Küsimuse all olev meede võib seega kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(112)

Küsimuse all olev meede võib seega kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.5.   Abi osatähtsus

| (113) | Komisjoni hinnangul hõlmab abi kogu maksude arvelt kokku hoitud summat, mille investorid kandsid üle oma äriühingutele kapitalisuurenduste vormis, milleks nad olid kohustunud Le Levant’i rahastamisskeemiga liitudes. |
| --- | --- |

(113)

Komisjoni hinnangul hõlmab abi kogu maksude arvelt kokku hoitud summat, mille investorid kandsid üle oma äriühingutele kapitalisuurenduste vormis, milleks nad olid kohustunud Le Levant’i rahastamisskeemiga liitudes.

| (114) | Prantsuse ametiasutused deklareerisid, et nad ei saa teha kindlaks kokkuhoitud maksusummade suurust, uurimata eraldi iga investori maksuolukorda. |
| --- | --- |

(114)

Prantsuse ametiasutused deklareerisid, et nad ei saa teha kindlaks kokkuhoitud maksusummade suurust, uurimata eraldi iga investori maksuolukorda.

| (115) | Komisjoni hinnangul ei ole ta mingil juhul kohustatud tegema täpselt kindlaks abi suurust, vaid üksnes täpsustama selle arvestamise alused. Ta märgib siiski – ilma et see mõjutaks kuidagi abi kogusuuruse arvutamist –, et vastavalt Panga hinnangutele, mis põhinevad tüüpinvestori profiilil, (37) võimaldab juba üksnes laeva ostuhinna mahaarvamisega kokkuhoitav maksusumma suurendada kapitali 278 506 Prantsuse frangi võrra iga kahe osaku kohta ehk kokku 102 490 200 Prantsuse frangi võrra investoritele müüdud 738 osaku kohta, mis teeb abi osatähtsuseks laeva hinna suhtes umbes 44,8 %. |
| --- | --- |

(115)

Komisjoni hinnangul ei ole ta mingil juhul kohustatud tegema täpselt kindlaks abi suurust, vaid üksnes täpsustama selle arvestamise alused. Ta märgib siiski – ilma et see mõjutaks kuidagi abi kogusuuruse arvutamist –, et vastavalt Panga hinnangutele, mis põhinevad tüüpinvestori profiilil, (37) võimaldab juba üksnes laeva ostuhinna mahaarvamisega kokkuhoitav maksusumma suurendada kapitali 278 506 Prantsuse frangi võrra iga kahe osaku kohta ehk kokku 102 490 200 Prantsuse frangi võrra investoritele müüdud 738 osaku kohta, mis teeb abi osatähtsuseks laeva hinna suhtes umbes 44,8 %.

3.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (116) | Kuna komisjon on konstateerinud, et küsimuse all olev meede on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida selle kokkusobivust ühisturuga. Selles küsimuses osutas komisjon oma menetluse algatamise otsustes, et tema hinnangul tuleb abi analüüsida direktiivi 90/684/EMÜ alusel ning täpsemalt, arvestades abi eesmärki, selle direktiivi artikli 4 lõike 7 alusel. (38) Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled seadsid selle õigusliku aluse asjakohasuse kahtluse alla IV ja V osas toodud põhjustel. Seetõttu tuleb kõigepealt põhjendada selle õigusliku aluse valikut. |
| --- | --- |

(116)

Kuna komisjon on konstateerinud, et küsimuse all olev meede on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb uurida selle kokkusobivust ühisturuga. Selles küsimuses osutas komisjon oma menetluse algatamise otsustes, et tema hinnangul tuleb abi analüüsida direktiivi 90/684/EMÜ alusel ning täpsemalt, arvestades abi eesmärki, selle direktiivi artikli 4 lõike 7 alusel. (38) Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled seadsid selle õigusliku aluse asjakohasuse kahtluse alla IV ja V osas toodud põhjustel. Seetõttu tuleb kõigepealt põhjendada selle õigusliku aluse valikut.

| (117) | Komisjoni 27. jaanuari 1993. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid Pons’i seadusele riigiabi küsimuses sätestas selgelt, et „kõnealuse abi eraldamisel tuleb järgida ühenduse õiguse regulatsioone ja suuniseid, mis puudutavad [...] teatud tegevussektoreid tootmises ...”. Järelikult ei kata nimetatud otsus uurimise all olevat abi, kuivõrd see kuulub direktiivi 90/684/EMÜ rakendusalasse. |
| --- | --- |

(117)

Komisjoni 27. jaanuari 1993. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid Pons’i seadusele riigiabi küsimuses sätestas selgelt, et „kõnealuse abi eraldamisel tuleb järgida ühenduse õiguse regulatsioone ja suuniseid, mis puudutavad [...] teatud tegevussektoreid tootmises ...”. Järelikult ei kata nimetatud otsus uurimise all olevat abi, kuivõrd see kuulub direktiivi 90/684/EMÜ rakendusalasse.

| (118) | Prantsusmaa ja huvitatud poolte väitel on direktiiv 90/684/EMÜ kohaldatav sellise abi suhtes, millest saab kasu laevatehas, ning kuivõrd komisjon ei ole tuvastanud Le Levant’i ehitanud laevatehase soodustamist, ei ole direktiiv 90/684/EMÜ kõnealuse juhtumi suhtes kohaldatav. Komisjon ei saa seda seisukohta jagada. Nimelt selgub direktiivi 90/684/EMÜ artikli 3 lõike 1 sõnastusest, et see puudutab „reederitele või kolmandatele isikutele mis tahes vormis antud abi, mis on kasutatav abina laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks”. Seega ei ole direktiivi 90/684/EMÜ kohaldatavuse seisukohast määrav mitte niivõrd abisaaja, kuivõrd abi eesmärk, mistõttu direktiiv puudutab abi laevaehitusele, mitte laevaehitajaid. Seda tõlgendust toetab Euroopa Kohtu praktika, kes otsustas vastuseks argumendile, et direktiivi 90/684/EMÜ raames tuleb arvesse võtta ainult laevade tootmiseks, mitte aga nende opereerimiseks kasutatavat abi, et direktiiv on kohaldatav „mitte ainult abi suhtes, mis on eraldatud tootmiseks otse laevatehasele, vaid ka artikli 3 lõikes 2 käsitletud abi suhtes, kus peetakse silmas mis tahes vormis abi reederitele või kolmandatele isikutele, kui seda abi kasutatakse reaalselt laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks ühenduse laevatehastes”. (39) |
| --- | --- |

(118)

Prantsusmaa ja huvitatud poolte väitel on direktiiv 90/684/EMÜ kohaldatav sellise abi suhtes, millest saab kasu laevatehas, ning kuivõrd komisjon ei ole tuvastanud Le Levant’i ehitanud laevatehase soodustamist, ei ole direktiiv 90/684/EMÜ kõnealuse juhtumi suhtes kohaldatav. Komisjon ei saa seda seisukohta jagada. Nimelt selgub direktiivi 90/684/EMÜ artikli 3 lõike 1 sõnastusest, et see puudutab „reederitele või kolmandatele isikutele mis tahes vormis antud abi, mis on kasutatav abina laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks”. Seega ei ole direktiivi 90/684/EMÜ kohaldatavuse seisukohast määrav mitte niivõrd abisaaja, kuivõrd abi eesmärk, mistõttu direktiiv puudutab abi laevaehitusele, mitte laevaehitajaid. Seda tõlgendust toetab Euroopa Kohtu praktika, kes otsustas vastuseks argumendile, et direktiivi 90/684/EMÜ raames tuleb arvesse võtta ainult laevade tootmiseks, mitte aga nende opereerimiseks kasutatavat abi, et direktiiv on kohaldatav „mitte ainult abi suhtes, mis on eraldatud tootmiseks otse laevatehasele, vaid ka artikli 3 lõikes 2 käsitletud abi suhtes, kus peetakse silmas mis tahes vormis abi reederitele või kolmandatele isikutele, kui seda abi kasutatakse reaalselt laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks ühenduse laevatehastes”. (39)

| (119) | Komisjon kinnitab seega, et abi kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata direktiivi 90/684/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon kinnitab seega, et abi kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata direktiivi 90/684/EMÜ alusel.

| (120) | Tulenevalt direktiivi 90/684/EMÜ artikli 4 lõikest 7 võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks laevade ehitamisega ja ümberehitamisega seotud abi, mis on antud arenguabina arengumaale, kui see on vastavuses sätetega, mille kehtestas OECD töörühm nr 6 oma kokkuleppes, mis käsitleb laevadele antavat ekspordikrediiti käsitleva leppe artiklite 6, 7 ja 8 tõlgendamist, või selle kokkuleppe muudatustega (edaspidi OECD kriteeriumid). |
| --- | --- |

(120)

Tulenevalt direktiivi 90/684/EMÜ artikli 4 lõikest 7 võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks laevade ehitamisega ja ümberehitamisega seotud abi, mis on antud arenguabina arengumaale, kui see on vastavuses sätetega, mille kehtestas OECD töörühm nr 6 oma kokkuleppes, mis käsitleb laevadele antavat ekspordikrediiti käsitleva leppe artiklite 6, 7 ja 8 tõlgendamist, või selle kokkuleppe muudatustega (edaspidi OECD kriteeriumid).

| (121) | Nagu komisjon oma 3. jaanuari 1989. aasta kirjaga SG (89) D/311 liikmesriike teavitas, peavad arenguabiprojektid vastama järgmistele OECD kriteeriumidele:






  — | laevu ei tohi opereerida mugavuslipu all; |
| --- | --- | --- |

(121)

Nagu komisjon oma 3. jaanuari 1989. aasta kirjaga SG (89) D/311 liikmesriike teavitas, peavad arenguabiprojektid vastama järgmistele OECD kriteeriumidele:

—

laevu ei tohi opereerida mugavuslipu all;

| — | kui abi ei saa liigitada ametlikuks arenguabiks OECD raames, peab abiandja kinnitama, et abi antakse valitsustevahelise kokkuleppe alusel; |
| --- | --- |

—

kui abi ei saa liigitada ametlikuks arenguabiks OECD raames, peab abiandja kinnitama, et abi antakse valitsustevahelise kokkuleppe alusel;

| — | abiandja peab esitama asjakohased kinnitused, et tegelik omanik on abi saava riigi resident ja et abi saav ettevõtja ei ole välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja (maade hulka, kellele võib abi anda, ei kuulu mitte ainult maad, mida OECD on klassifitseerinud arengumaaks, vaid ka kõik Euroopa Liiduga assotsieeritud ülemeremaad ja -alad, kaasa arvatud mõned Prantsuse ülemerealad); |
| --- | --- |

—

abiandja peab esitama asjakohased kinnitused, et tegelik omanik on abi saava riigi resident ja et abi saav ettevõtja ei ole välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja (maade hulka, kellele võib abi anda, ei kuulu mitte ainult maad, mida OECD on klassifitseerinud arengumaaks, vaid ka kõik Euroopa Liiduga assotsieeritud ülemeremaad ja -alad, kaasa arvatud mõned Prantsuse ülemerealad);

| — | abisaaja peab kohustuma mitte müüma laeva ilma riiklike ametiasutuste loata. |
| --- | --- |

—

abisaaja peab kohustuma mitte müüma laeva ilma riiklike ametiasutuste loata.

| (122) | Peale selle peab antud abi soodustusmäär olema vähemalt 25 %. |
| --- | --- |

(122)

Peale selle peab antud abi soodustusmäär olema vähemalt 25 %.

| (123) | Nagu juba osutatud, peab komisjon kontrollima ka seda, kas projekt sisaldab tõepoolest arengukomponenti. Nimelt on Euroopa Kohus leidnud, (40) et komisjon on kohustatud kontrollima eraldi projekti arengukomponenti ja vastavust OECD kriteeriumidele. Komisjon peab seega hinnangu andmiseks kontrollima, et projektid taotleksid tõepoolest arengueesmärki ja et nad ei oleks ilma abita elujõulised (see tähendab, et abi oleks vajalik). |
| --- | --- |

(123)

Nagu juba osutatud, peab komisjon kontrollima ka seda, kas projekt sisaldab tõepoolest arengukomponenti. Nimelt on Euroopa Kohus leidnud, (40) et komisjon on kohustatud kontrollima eraldi projekti arengukomponenti ja vastavust OECD kriteeriumidele. Komisjon peab seega hinnangu andmiseks kontrollima, et projektid taotleksid tõepoolest arengueesmärki ja et nad ei oleks ilma abita elujõulised (see tähendab, et abi oleks vajalik).

| (124) | Nagu komisjon on oma menetluse algatamise otsustes osutanud, vastab küsimuse all olev abi OECD kriteeriumidele järgmistel põhjustel:






  — | Le Levant’i opereeriti Prantsuse lipu all. Tingimus, et laeva ei tohi opereerida mugavuslipu all, on seega täidetud. |
| --- | --- | --- |

(124)

Nagu komisjon on oma menetluse algatamise otsustes osutanud, vastab küsimuse all olev abi OECD kriteeriumidele järgmistel põhjustel:

—

Le Levant’i opereeriti Prantsuse lipu all. Tingimus, et laeva ei tohi opereerida mugavuslipu all, on seega täidetud.

| — | Saint Pierre ja Miquelon kuulub arenguabi saada võivate maade nimekirja, mis on lisatud komisjoni poolt liikmesriikidele saadetud kirjale SG (89) D/311. |
| --- | --- |

—

Saint Pierre ja Miquelon kuulub arenguabi saada võivate maade nimekirja, mis on lisatud komisjoni poolt liikmesriikidele saadetud kirjale SG (89) D/311.

| — | Komisjon märgib, et CIL saab rahastamisskeemi kohaselt laeva ainuomanikuks ning vahepealsel ajal kasutab laeva majandustegevuseks kui selle de facto omanik. Omaniku resideerimistingimuse kohta leiab komisjon, et CILi võib pidada Le Levant’i tegelikuks omanikuks. (41) CIL asub Wallises ja Futunas. See saarestik ei ole abi saav maa (kelleks on Saint Pierre ja Miquelon). Kuna aga mõlemad saarestikud kuuluvad komisjoni nimekirja, milles on loetletud arenguabi saada võivad maad, ei esita komisjon selles osas vastuväiteid. Samuti ei ole CIL välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja. |
| --- | --- |

—

Komisjon märgib, et CIL saab rahastamisskeemi kohaselt laeva ainuomanikuks ning vahepealsel ajal kasutab laeva majandustegevuseks kui selle de facto omanik. Omaniku resideerimistingimuse kohta leiab komisjon, et CILi võib pidada Le Levant’i tegelikuks omanikuks. (41) CIL asub Wallises ja Futunas. See saarestik ei ole abi saav maa (kelleks on Saint Pierre ja Miquelon). Kuna aga mõlemad saarestikud kuuluvad komisjoni nimekirja, milles on loetletud arenguabi saada võivad maad, ei esita komisjon selles osas vastuväiteid. Samuti ei ole CIL välismaa ettevõtja mittetegutsev tütarettevõtja.

| — | Laeva ei saa edasi müüda ilma Prantsuse riigiasutuste nõusolekuta, kuivõrd abi on antud tingimusel, et CIL opereerib laeva reaalselt vähemalt viis aastat peamise siht- ja lähtesadamaga Saint Pierre’il ja Miquelonil. |
| --- | --- |

—

Laeva ei saa edasi müüda ilma Prantsuse riigiasutuste nõusolekuta, kuivõrd abi on antud tingimusel, et CIL opereerib laeva reaalselt vähemalt viis aastat peamise siht- ja lähtesadamaga Saint Pierre’il ja Miquelonil.

| — | Abi osatähtsus on suurem kui 25 % (vt põhjendust 115). |
| --- | --- |

—

Abi osatähtsus on suurem kui 25 % (vt põhjendust 115).

| (125) | Komisjon peab veel kontrollima arengukomponendi olemasolu, see tähendab tegema kindlaks, kas abi võib aidata kaasa abi saava ala arengule. Selles analüüsis tuleb arvestada küsimusealuse territooriumi spetsiifilisi tingimusi ja vajadusi. Selles suhtes rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et Saint Pierre’i ja Miqueloni majanduslik olukord oli abi andmise ajal eriti raske. Nimelt on saarestik olnud ajalooliselt sõltuv tööstuslikust kalapüügist. Seda tööstust tabas 1993. aastal järsk ja ulatuslik kokkuvarisemine, mis oli tingitud Prantsusmaale ebasoodsalt lahenenud kalapüügiõigusealasest vaidlusest Kanadaga ja Kanada kehtestatud moratooriumist tursapüügile. See tingis tungiva vajaduse piirkonna majanduse ümberorienteerimiseks. Saarestiku väiksus, väike elanikkond, suhteline isoleeritus ja ühekülgne majandus kahandasid tunduvalt sellise ümberorienteerimise võimalusi, mistõttu majanduse mitmekesistamine turismiga, mis kasutab ära piirkonna hästi säilinud loodust ja paiknemist Põhja-Ameerika ranniku lähedal, tundus kõige kasulikuma suunana. Et Saint Pierre’il ja Miquelonil ei saa pakkuda pikaajalist külastust sisaldavat turismiteenust, tundus mõistlik arendada saarestikku kruiisisadamana. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon peab veel kontrollima arengukomponendi olemasolu, see tähendab tegema kindlaks, kas abi võib aidata kaasa abi saava ala arengule. Selles analüüsis tuleb arvestada küsimusealuse territooriumi spetsiifilisi tingimusi ja vajadusi. Selles suhtes rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et Saint Pierre’i ja Miqueloni majanduslik olukord oli abi andmise ajal eriti raske. Nimelt on saarestik olnud ajalooliselt sõltuv tööstuslikust kalapüügist. Seda tööstust tabas 1993. aastal järsk ja ulatuslik kokkuvarisemine, mis oli tingitud Prantsusmaale ebasoodsalt lahenenud kalapüügiõigusealasest vaidlusest Kanadaga ja Kanada kehtestatud moratooriumist tursapüügile. See tingis tungiva vajaduse piirkonna majanduse ümberorienteerimiseks. Saarestiku väiksus, väike elanikkond, suhteline isoleeritus ja ühekülgne majandus kahandasid tunduvalt sellise ümberorienteerimise võimalusi, mistõttu majanduse mitmekesistamine turismiga, mis kasutab ära piirkonna hästi säilinud loodust ja paiknemist Põhja-Ameerika ranniku lähedal, tundus kõige kasulikuma suunana. Et Saint Pierre’il ja Miquelonil ei saa pakkuda pikaajalist külastust sisaldavat turismiteenust, tundus mõistlik arendada saarestikku kruiisisadamana.

| (126) | 2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse järgselt esitatud märkustes rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et Le Levant’i opereerimine võis aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni arengule, seda eelkõige töökohtade loomisega ja kulutustega, mis laeva opereerimiseks piirkonnas tehakse. |
| --- | --- |

(126)

2. detsembri 1999. aasta algatusotsuse järgselt esitatud märkustes rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et Le Levant’i opereerimine võis aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni arengule, seda eelkõige töökohtade loomisega ja kulutustega, mis laeva opereerimiseks piirkonnas tehakse.

| (127) | Oma otsuses 2001/882/EÜ jõudis komisjon siiski järeldusele, et arengukomponent puudub. (42) See hinnang põhines konkreetsemalt järgmistel järeldustel abi majanduslike mõjude kohta:






  — | Komisjon leidis tema käsutuses olnud teabe põhjal, et Le Levant’i opereerimise rahaline mõju aastatel 1999–2001 võis olla 5,52 miljonit Prantsuse franki ehk ligikaudu 0,84 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

(127)

Oma otsuses 2001/882/EÜ jõudis komisjon siiski järeldusele, et arengukomponent puudub. (42) See hinnang põhines konkreetsemalt järgmistel järeldustel abi majanduslike mõjude kohta:

—

Komisjon leidis tema käsutuses olnud teabe põhjal, et Le Levant’i opereerimise rahaline mõju aastatel 1999–2001 võis olla 5,52 miljonit Prantsuse franki ehk ligikaudu 0,84 miljonit eurot.

| — | Mis puudutab otseste töökohade loomist, siis komisjoni hinnangul ei ole selles vallas tõestatud mingit mõju, kuivõrd Prantsuse ametivõimude esitatud teabes nenditi üksnes, et „neli endist saarestiku kalurit sai koolitust laeval töötamiseks”. |
| --- | --- |

—

Mis puudutab otseste töökohade loomist, siis komisjoni hinnangul ei ole selles vallas tõestatud mingit mõju, kuivõrd Prantsuse ametivõimude esitatud teabes nenditi üksnes, et „neli endist saarestiku kalurit sai koolitust laeval töötamiseks”.

| — | Ning viimaks, mis puudutab mõju saarestiku infrastruktuuri arengule ja kaudseid mõjusid seoses teiste kruiisioperaatorite tulekuga, siis nentis komisjon, et Prantsuse ametivõimud ei esitanud oma väidete kinnituseks konkreetseid arve ning et neid ei ole vaja arvestada Le Levant’ile antud abi hindamisel. |
| --- | --- |

—

Ning viimaks, mis puudutab mõju saarestiku infrastruktuuri arengule ja kaudseid mõjusid seoses teiste kruiisioperaatorite tulekuga, siis nentis komisjon, et Prantsuse ametivõimud ei esitanud oma väidete kinnituseks konkreetseid arve ning et neid ei ole vaja arvestada Le Levant’ile antud abi hindamisel.

| (128) | Need järeldused põhinesid muidugi teabel, mis oli komisjoni käsutuses otsuse tegemise ajal. Nagu ilmneb selgelt tühistamishagile järgnenud Euroopa Kohtu otsusest eelviidatud kohtuasjas C-394/01, (43) sai komisjon toetuda oma otsuses üksnes asjaoludele, millest ta oli saanud teada oma 2. detsembri 1999. aasta otsusega algatatud ametliku uurimismenetluse käigus, mis aga ei hõlmanud teatud teavet, mille Prantsuse ametiasutused esitasid alles kohtumenetluse faasis. |
| --- | --- |

(128)

Need järeldused põhinesid muidugi teabel, mis oli komisjoni käsutuses otsuse tegemise ajal. Nagu ilmneb selgelt tühistamishagile järgnenud Euroopa Kohtu otsusest eelviidatud kohtuasjas C-394/01, (43) sai komisjon toetuda oma otsuses üksnes asjaoludele, millest ta oli saanud teada oma 2. detsembri 1999. aasta otsusega algatatud ametliku uurimismenetluse käigus, mis aga ei hõlmanud teatud teavet, mille Prantsuse ametiasutused esitasid alles kohtumenetluse faasis.

| (129) | Neis uutes märkustes, mis Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled esitasid pärast komisjoni 6. detsembri 2006. aasta lisaotsust, edastasid nad aga teavet, mida komisjonil otsuse 2001/882/EÜ tegemise ajal ei olnud ja mis annab Le Levant’i opereerimise majanduslikest mõjudest teistsuguse pildi. |
| --- | --- |

(129)

Neis uutes märkustes, mis Prantsuse ametiasutused ja huvitatud pooled esitasid pärast komisjoni 6. detsembri 2006. aasta lisaotsust, edastasid nad aga teavet, mida komisjonil otsuse 2001/882/EÜ tegemise ajal ei olnud ja mis annab Le Levant’i opereerimise majanduslikest mõjudest teistsuguse pildi.

| (130) | Nii ilmneb tööhõive küsimuses Prantsuse ametiasutuste märkustest, et vähemalt 14 Saint Pierre’ist ja Miquelonist pärit inimest töötas Le Levant’i pardal 1999. aastast 25. juulini 2001. aastal. Neile lisanduvad kohalike varustajate ja teenusepakkujate teenuste kasutamisest tulenenud töökohad maismaal. Prantsuse ametiasutuste hinnangul lõi Le Levant’i opereerimine 1999. aastast 25. juulini 2001. aastal maismaal vähemalt kümme töökohta. (44) |
| --- | --- |

(130)

Nii ilmneb tööhõive küsimuses Prantsuse ametiasutuste märkustest, et vähemalt 14 Saint Pierre’ist ja Miquelonist pärit inimest töötas Le Levant’i pardal 1999. aastast 25. juulini 2001. aastal. Neile lisanduvad kohalike varustajate ja teenusepakkujate teenuste kasutamisest tulenenud töökohad maismaal. Prantsuse ametiasutuste hinnangul lõi Le Levant’i opereerimine 1999. aastast 25. juulini 2001. aastal maismaal vähemalt kümme töökohta. (44)

| (131) | Prantsuse ametiasutuste samade märkuste kohaselt tehti Saint Pierre’il ja Miquelonil ajavahemikus 1999 kuni 2001 Le Levant’i opereerimisel 1,66 miljoni euro ulatuses otseseid kulutusi (laeva varustamisele, reisijate transportimisele jne). (45) |
| --- | --- |

(131)

Prantsuse ametiasutuste samade märkuste kohaselt tehti Saint Pierre’il ja Miquelonil ajavahemikus 1999 kuni 2001 Le Levant’i opereerimisel 1,66 miljoni euro ulatuses otseseid kulutusi (laeva varustamisele, reisijate transportimisele jne). (45)

| (132) | Erinevalt 2001. aastal komisjoni käsutuses olnud teabest võimaldavad need uued andmed seega konstateerida mõõdetavat mõju töökohtade loomisele. Seda mõju ei saa pidada tähtsusetuks, kui arvestada piirkonna piiratud tööturgu ja võrrelda seda tööotsijate arvuga (409 inimest 1999. aastal). (46) Samuti näitavad uued andmed, et Le Levant’i opereerimisel Saint Pierre’il ja Miquelonil tehtud otsesed kulutused on ligikaudu kaks korda suuremad kui komisjoni arvestatud summad otsuse 2001/882/EÜ põhjenduses. (47) |
| --- | --- |

(132)

Erinevalt 2001. aastal komisjoni käsutuses olnud teabest võimaldavad need uued andmed seega konstateerida mõõdetavat mõju töökohtade loomisele. Seda mõju ei saa pidada tähtsusetuks, kui arvestada piirkonna piiratud tööturgu ja võrrelda seda tööotsijate arvuga (409 inimest 1999. aastal). (46) Samuti näitavad uued andmed, et Le Levant’i opereerimisel Saint Pierre’il ja Miquelonil tehtud otsesed kulutused on ligikaudu kaks korda suuremad kui komisjoni arvestatud summad otsuse 2001/882/EÜ põhjenduses. (47)

| (133) | Uus informatsioon lubab konstateerida, et Le Levant’ile antud abi andis majanduslikku efekti, mis oli küll piiratud, kuid võis siiski aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni majanduslikule arengule. |
| --- | --- |

(133)

Uus informatsioon lubab konstateerida, et Le Levant’ile antud abi andis majanduslikku efekti, mis oli küll piiratud, kuid võis siiski aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni majanduslikule arengule.

| (134) | Prantsuse ametiasutused tõid välja ka selle, et abi võis aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni arengule üldisemalt, stimuleerides sealsele majandusele vajalikku mitmekesistamist. Siin võib komisjon uurimismenetluse tulemusena märkida, et kuni 1993. aastani sõltus Saint Pierre’i ja Miqueloni majandus peaaegu täielikult tööstuslikust kalapüügist, hiljem aga avalikust sektorist ja riigihangetest. (48) |
| --- | --- |

(134)

Prantsuse ametiasutused tõid välja ka selle, et abi võis aidata kaasa Saint Pierre’i ja Miqueloni arengule üldisemalt, stimuleerides sealsele majandusele vajalikku mitmekesistamist. Siin võib komisjon uurimismenetluse tulemusena märkida, et kuni 1993. aastani sõltus Saint Pierre’i ja Miqueloni majandus peaaegu täielikult tööstuslikust kalapüügist, hiljem aga avalikust sektorist ja riigihangetest. (48)

| (135) | Komisjon möönab, et niisugune sõltuvus väga piiratud hulgast töökohtade ja sissetulekute allikatest võib pidurdada piirkonna arengut. Arvestades Saint Pierre’i ja Miqueloni geograafilist eripära ja piiratud siseturgu, möönab komisjon, et majanduse mitmekesistamine oli piirkonna arengule kasulik ning et turism võis olla abi eraldamise ajal lootustandev suund. Komisjon aktsepteerib ka Prantsuse ametiasutuste märkust, et saarestiku väiksus piirab pikaajalist külastust sisaldavate turismiteenuste pakkumist, kuid tema asukoht võimaldab arendada kruiisiteenust. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon möönab, et niisugune sõltuvus väga piiratud hulgast töökohtade ja sissetulekute allikatest võib pidurdada piirkonna arengut. Arvestades Saint Pierre’i ja Miqueloni geograafilist eripära ja piiratud siseturgu, möönab komisjon, et majanduse mitmekesistamine oli piirkonna arengule kasulik ning et turism võis olla abi eraldamise ajal lootustandev suund. Komisjon aktsepteerib ka Prantsuse ametiasutuste märkust, et saarestiku väiksus piirab pikaajalist külastust sisaldavate turismiteenuste pakkumist, kuid tema asukoht võimaldab arendada kruiisiteenust.

| (136) | Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutuste esitatud informatsiooni kohaselt oli saarestikku külastavate kruiisireisijate arv abi eraldamisele ja Le Levant’i kasutusele võtmisele eelnenud aastatel väga kõikuv, kuid aastast 2000 näib see olevat stabiliseerunud suhteliselt kõrgel tasemel. (49) |
| --- | --- |

(136)

Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutuste esitatud informatsiooni kohaselt oli saarestikku külastavate kruiisireisijate arv abi eraldamisele ja Le Levant’i kasutusele võtmisele eelnenud aastatel väga kõikuv, kuid aastast 2000 näib see olevat stabiliseerunud suhteliselt kõrgel tasemel. (49)

| (137) | Ehkki panus Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse on olemas, võib see siiski tunduda tagasihoidlik, eriti võrreldes abi osatähtsusega. Komisjon leiab siiski, et hinnates abi kokkusobivust ühisturuga, tuleb selle liikmesriikidevahelist kaubandust moonutada võiva mõju ulatust hinnata suhtes abi võimaliku panusega Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse. Komisjon leiab selles küsimuses, et ehkki abil võis vaieldamatult olla teatav negatiivne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, nagu on tõendatud alajaotuses 2.4, on see mõju tõenäoliselt siiski väga piiratud tulenevalt juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Selles osas tõstab komisjon esile eelkõige järgmist:






  — | Le Levant on väga väikese mahutavusega laev ning võib peale võtta üksnes ligikaudu –95 reisijat, mis piirab loomulikult tema mõju turule. |
| --- | --- | --- |

(137)

Ehkki panus Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse on olemas, võib see siiski tunduda tagasihoidlik, eriti võrreldes abi osatähtsusega. Komisjon leiab siiski, et hinnates abi kokkusobivust ühisturuga, tuleb selle liikmesriikidevahelist kaubandust moonutada võiva mõju ulatust hinnata suhtes abi võimaliku panusega Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse. Komisjon leiab selles küsimuses, et ehkki abil võis vaieldamatult olla teatav negatiivne mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, nagu on tõendatud alajaotuses 2.4, on see mõju tõenäoliselt siiski väga piiratud tulenevalt juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Selles osas tõstab komisjon esile eelkõige järgmist:

—

Le Levant on väga väikese mahutavusega laev ning võib peale võtta üksnes ligikaudu –95 reisijat, mis piirab loomulikult tema mõju turule.

| — | Le Levant’i kruiisid lähtekohaga Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt (ehk ühenduse vetest väljastpoolt) olid suunatud peamiselt Põhja-Ameerika turule, (50) seda nii tulenevalt CILi rajatud turustusvõrgustikust kui ka saarestiku geograafilisest asukohast kruiiside sõlmpunktis (umbes 4 600 kilomeetri kaugusel Pariisist, kuid ainult 25 kilomeetri kaugusel Kanada rannikust). (51) |
| --- | --- |

—

Le Levant’i kruiisid lähtekohaga Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt (ehk ühenduse vetest väljastpoolt) olid suunatud peamiselt Põhja-Ameerika turule, (50) seda nii tulenevalt CILi rajatud turustusvõrgustikust kui ka saarestiku geograafilisest asukohast kruiiside sõlmpunktis (umbes 4 600 kilomeetri kaugusel Pariisist, kuid ainult 25 kilomeetri kaugusel Kanada rannikust). (51)

| — | Komisjon toob ka välja, et talle antud teabe järgi ei paku ega ole pakkunud ükski teine ühenduses asuv operaator kõnealusel ajal kruiise Saint Pierre’ile ja Miquelonile ning et Le Levant’iga korraldatud kruiisid, milles olid ühendatud luksuslikkus ja ebatavalised sihtkohad, olid ilmselgelt suunatud väga kitsale ja Euroopas vähe arendatud segmendile kruiisiturust. |
| --- | --- |

—

Komisjon toob ka välja, et talle antud teabe järgi ei paku ega ole pakkunud ükski teine ühenduses asuv operaator kõnealusel ajal kruiise Saint Pierre’ile ja Miquelonile ning et Le Levant’iga korraldatud kruiisid, milles olid ühendatud luksuslikkus ja ebatavalised sihtkohad, olid ilmselgelt suunatud väga kitsale ja Euroopas vähe arendatud segmendile kruiisiturust.

| (138) | Eelöeldut arvestades konstateerib komisjon, et küsimuse all olev abi võib anda panuse Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse tänu töökohtade loomisele ja majanduse mitmekesistamisele ning et oma tagasihoidlikkusest hoolimata on see panus suurem kui ulatus, milles abi võib moonutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(138)

Eelöeldut arvestades konstateerib komisjon, et küsimuse all olev abi võib anda panuse Saint Pierre’i ja Miqueloni arengusse tänu töökohtade loomisele ja majanduse mitmekesistamisele ning et oma tagasihoidlikkusest hoolimata on see panus suurem kui ulatus, milles abi võib moonutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (139) | Komisjon konstateerib ka, et abi oli vajalik. Nimelt prognoosis Prantsuse ametiasutuste poolt heaks kiidetud rahastamisskeem laeva opereerimiseks Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt, et projekti tasuvust saab tagada üksnes abi toel. Le Levant’i ehitamise ja opereerimise projekti ei oleks seega saanud realiseerida ilma abita. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon konstateerib ka, et abi oli vajalik. Nimelt prognoosis Prantsuse ametiasutuste poolt heaks kiidetud rahastamisskeem laeva opereerimiseks Saint Pierre’ilt ja Miquelonilt, et projekti tasuvust saab tagada üksnes abi toel. Le Levant’i ehitamise ja opereerimise projekti ei oleks seega saanud realiseerida ilma abita.

| (140) | Eelnimetatud põhjustel nendib komisjon seega, et Le Levant’i jaoks antud abis on olemas arengukomponent. |
| --- | --- |

(140)

Eelnimetatud põhjustel nendib komisjon seega, et Le Levant’i jaoks antud abis on olemas arengukomponent.

VIII.   JÄRELDUSED

| (141) | Komisjon konstateerib, et Prantsusmaa on kõnealust abi rakendanud ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tingimusi. Komisjon leiab siiski, et abi näol on tegemist arenguabiga direktiivi 90/684/EMÜ tähenduses ning abi on seega kokkusobiv ühisturuga, |
| --- | --- |

(141)

Komisjon konstateerib, et Prantsusmaa on kõnealust abi rakendanud ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tingimusi. Komisjon leiab siiski, et abi näol on tegemist arenguabiga direktiivi 90/684/EMÜ tähenduses ning abi on seega kokkusobiv ühisturuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa rakendas Compagnie des Îles du Levant’i kasuks kruiisilaeva Le Levant ehitamisel, on kokkusobiv ühisturuga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 20. mai 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 380, 31.12.1990, lk 27.

1

(2)  EÜT C 33, 5.2.2000, lk 6 ja ELT C 23, 1.2.2007, lk 28.

2

(3)  EÜT C 33, 5.2.2000, lk 6.

3

(4)  EÜT L 327, 12.12.2001, lk 37.

4

(5)  Kohtuasi T-34/02, EURL Le Levant 001/komisjon, EKL 2006, lk II-267. Varem oli Prantsusmaa esitanud hagi otsuse 2001/882/EÜ tühistamiseks, mille Euroopa Kohus tagasi lükkas (3. oktoobri 2002. aasta kohtuotsus, kohtuasi C-394/01, Prantsusmaa/komisjon, EKL 2002, lk I-8245).

5

EURL Le Levant 001/komisjon

Prantsusmaa/komisjon

(6)  ELT C 23, 1.2.2007, lk 28.

6

(7)  Kõnealune äriühing ei soovi oma nime avalikustamist. Seetõttu viidatakse talle siin kui Pangale.

7

(8)  Saint Pierre’i ja Miqueloni saarestik on 242-ruutkilomeetrise pindalaga ja ligikaudu 6 500 elanikuga ülemere-omavalitsus, mis asub Kanada rannikul (umbes 25 km Newfoundlandist).

8

(9)  CIL on sajaprotsendiliselt CIP kontrolli all olev tütarettevõte. CIP tagab kõiki kohustusi, mis CIL Le Levant’i rahastamisoperatsiooni käigus võtab. Komisjon tõdeb seega, et neid kahte üksust ei ole põhjust eristada, ning nimesid CIP ja CIL kasutatakse käesolevas otsuses samasisulistena.

9

(10)  Euro kasutuselevõtule eelnevate faktide puhul on Prantsuse frankides summad arvutatud ümber tingliku kursiga 6,5 FRF ühe euro kohta.

10

(11)  Nii selgub dokumentidest, millega projekti „Le Levant” algatajad esitasid teabe börsitehingute komisjonile (Commission des opérations de bourse, COB), et osanikud „... reinvesteerivad tõenäoliselt peaaegu kogu säästetud maksusumma, suurendades igal aastal kaasomanikest äriühingute kapitali. Kapitali suurendatakse määral, mis võimaldab hoida äriühingute kassaseisu tasakaalus, laskmata siiski tekkida ülejäägil”. Kaasomanikest äriühingute kassaseisu kohta selgub COBle esitatud dokumentatsioonile lisatud ühistu kasumiaruande prognoosist, et negatiivset majandustulemust prognoositi kõigiks aastateks ajavahemikus 1996–2003.

11

... reinvesteerivad tõenäoliselt peaaegu kogu säästetud maksusumma, suurendades igal aastal kaasomanikest äriühingute kapitali. Kapitali suurendatakse määral, mis võimaldab hoida äriühingute kassaseisu tasakaalus, laskmata siiski tekkida ülejäägil

(12)  Panga ja CIP nõusolekutaotlus 19. augustist 1996 (edaspidi nõusolekutaotlus), lk-d 21–22.

12

(13)  Välja arvatud kaks EURLi, mida ei saanud tehnilistel põhjustel kustutada, kuid mis ei ole 2004. aasta 2. jaanuarist saadik tegutsenud.

13

(14)  Pauli seaduse kohta vt komisjoni 3. detsembri 2001. aasta otsus (EÜT C 30, 2.2.2002, lk 13) ja Girardini seaduse kohta komisjoni 11. novembri 2003. aasta otsus (ELT C 16, 22.1.2004, lk 24).

14

(15)  Komisjoni 30. märtsi 1999. aasta otsus 1999/719/EÜ riigiabi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda arenguabina kahe reisilaeva müügiks, mis on ehitatud Chantiers de l’Atlantique’is ja mida opereerib Renaissance Financial Prantsuse Polüneesias (EÜT L 292, 13.11.1999, lk 23).

15

(16)  Euroopa Kohtu 12. novembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-415/96, Hispaania/komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 32.

16

Hispaania/komisjon

(17)  Vt selles küsimuses Euroopa Kohtu otsus eelnimetatud kohtuasjas C-415/96, eriti punkte 33 ja 34.

17

(18)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze, EKL 2006 lk I-289, punkt 129.

18

Ministero dell’Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze

(19)  Nõusolekutaotlus, lk 11.

19

(20)  Nõusolekutaotlus, lk-d 11 ja 15.

20

(21)  Vt riigi rahandus-, eelarve- ja arvepidamiskontrollikomisjoni nimel esitatud raportit maksuvabastuste kohta ülemeredepartemangudes ja -aladel (senati korraline istung 2002–2003, raport nr 51, mis on lisatud 7. novembri 2003. aasta istungi protokollile).

21

(22)  EÜT C 279, 25.10.1995, lk 3.

22

(23)  Eelviidatud otsus 1999/719/EÜ.

23

(24)  EÜT C 307, 7.10.1998, lk 6.

24

(25)  Seda lähenemist toetab ka komisjoni hiljutisem praktika niinimetatud maksualaste majandushuviühingute asjas: komisjoni 20. detsembri 2006. aasta otsus 2007/256/EÜ abikava kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud Prantsusmaa üldise maksuseadustiku artikli 39 CA alusel (ELT L 112, 30.4.2007, lk 41), punktid 101–103.

25

maksualaste majandushuviühingute

(26)  Vt näiteks eelviidatud Cassa di Risparmio kohtuotsuse punktid 107 ja 108.

26

Cassa di Risparmio

(27)  Eelviidatud Cassa di Risparmio kohtuotsus, punktid 109–114.

27

Cassa di Risparmio

(28)  Laeva Le Levant kaasomandi haldusvolitus, COB-le esitatud dokumentatsiooni lisa 4 (edaspidi haldusvolitus).

28

(29)  Prospekt „Hakake kruiisilaeva Le Levant kaasomanikuks”, mis on lisatud COB-le esitatud dokumentatsioonile.

29

(30)  Samas. Prantsuse mereõiguse kohaselt ei kaasne laeva kaasomanikuks olemisega automaatselt selle reederiks olek. Sellega kaasneb üksnes eeldus, mida võivad kinnitada või ümber lükata konkreetse laeva haldamistoimingud (kapteni määramine, meresõiduks ja/või majandustegevuseks kasutamine), mille alusel tehakse kindlaks, kes on ettevõtja (3. jaanuari 1969. aasta seadus nr 69–8 koos muudatustega laevade omamise ja müügi kohta, artiklid 1 ja 2).

30

(31)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa/komisjon, EKL 1996, lk I-4551 ja 1. detsembri 1998. aasta otsust kohtuasjas C-200/97, Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola, EKL 1998, lk I-7907.

31

Prantsusmaa/komisjon

Ecotrade/Altiforni e Ferriere di Servola

(32)  Vt selles suhtes esimese astme kohtu otsus kohtuasjas T-308/00, Salzgitter/komisjon, EKL 2004, lk II-1933, punkt 38.

32

Salzgitter/komisjon

(33)  Vt põhjendus 10.

33

(34)  Vt 19. septembri 2000. aasta otsust kohtuasjas C-156/98, Saksamaa/komisjon, EKL lk I-6857, punkt 30 ja viidatud kohtupraktika.

34

Saksamaa/komisjon

(35)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus kohtuasjas 730/79, Philip Morris/komisjon, EKL 1979, lk 2671, punktid 11 ja 12.

35

Philip Morris/komisjon

(36)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87, Belgia/komisjon, EKL 1990, lk I-959, punkt 35.

36

Belgia/komisjon

(37)  Vt 6. detsembri 2006. aasta täiendusotsus, punkt 72.

37

(38)  Direktiiv 90/684/EMÜ aegus 31. detsembril 1997. Kuna aga abi eraldamise ajal oli ta veel jõus, on ta käesoleva juhtumi analüüsimisel siiski asjakohane, nagu on öeldud komisjoni teatises ebaseadusliku riigiabi hindamise reeglite kohta (EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22).

38

(39)  Euroopa Kohtu 18. mai 1993. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-356/90 ja C-180/91, Belgia/komisjon (EKL 1993, lk I-2323), punkt 14.

39

Belgia/komisjon

(40)  Euroopa Kohtu 5. oktoobri 1994. aasta otsus kohtuasjas C-400/92, Saksamaa/komisjon, EKL 1994, lk I-4701.

40

Saksamaa/komisjon

(41)  See analüüs on kooskõlas eelviidatud „Renaissance’i” juhtumi analüüsiga.

41

(42)  Otsus 2001/882/EÜ, põhjendus 33.

42

(43)  Vt joonealune märkus nr 5.

43

(44)  Prantsuse ametiasutuste teatel töötas Le Levant’i pardal esimesel viiel opereerimisaastal ehk 1999–2003. aastal 14–16 Saint Pierre’i ja Miqueloni elanikku. Samas ajavahemikus lõi Le Levant’i opereerimine 11–12 töökohta maismaal. Õiguskindluse põhimõtte tõttu arvestab komisjon käesoleva otsuse tarbeks siiski üksnes otsusele 2001/882/EÜ eelnevat aega. Samuti arvestab komisjon üksnes madalaimat töökohtade arvu.

44

(45)  See ajavahemik katab kogu 2001. aasta. Võib lisada, et Prantsuse ametiasutuste hinnangul ulatusid otseselt Le Levant’iga seotud kulutused 2002.–2003. aastal 1,66 miljoni euroni aastas, mis teeb ligikaudu 3,4 miljonit eurot Le Levant’i esimesel viiel opereerimisaastal.

45

(46)  Tööotsijate arv 31. detsembril 1999 (Ülemeredepartemangude emissiooniinstituut (Institut d’émission des départements d’outremer), raport „Saint Pierre ja Miquelon 1999”).

46

(47)  Ehk ajavahemikus 1999–2001 ligikaudu 1,66 miljoni eurot, mitte 0,84 miljonit eurot (5,52 miljonit FRF), nagu komisjon hindas otsuses 2001/882/EÜ.

47

(48)  Nii andsid avaliku sektori poolt ulatuslikult toetatud riiklike ehitustööde sektor ja kalandussektor 1999. aastal 63,8 % töökohtadest. Riigiametnikud moodustasid 25,8 % aktiivsest elanikkonnast (vt Ülemeredepartemangude emissiooniinstituut, raport „Saint Pierre ja Miquelon 1999”).

48

(49)  Kruiisireisijate arv oli 1995. aastal 2 134, 1996. aastal 820, 1997. aastal 785, 1998. aastal 2 123 ja 1999. aastal 428, tõustes 2000. aastal 3 242-le ja 2001. aastal 2 474-le. Peale selle võib märkida, et see tase püsis kogu Le Levant’i opereerimise aja: kruiisireisijate arv oli 2002. aastal 5 120 ja 2003. aastal 3 022.

49

(50)  Nii ilmneb Panga ja CIP poolt Prantsuse ametiasutustele esitatud nõusolekutaotlusest, et projekt „Le Levant” sõltus „otseselt tihedatest suhetest, mille CIP oli loonud Travel Dynamicsiga [...] kruiiside organiseerimisele spetsialiseerunud Ameerika reisikorraldajaga”. CIP rõhutab, et töötas projekti „Le Levant” välja varasema kogemuse põhjal oma esimese laevaga Le Ponant, mille „klientuur ... peamiselt põhjaameeriklased ... tuleb praegu põhiosas väljakujunenud partnerlusest Travel Dynamicsiga”. CIP lisab, et ta on tõestanud, et „suudab tuua Prantsuse laevale Põhja-Ameerika klientuuri ...”. Ülemeredepartemangude emissiooniinstituudi raportist „Saint Pierre ja Miquelon 1999” (lk 37) selgub ka, et sihtkohta müüs 1999. aastal 11 reisikorraldajat Põhja-Ameerikas ja ainult kaks Prantsusmaal.

50

(51)  Komisjon on juba konstateerinud 24. juuli 2002. aasta otsuses 2003/66/EÜ, mis tunnistab koondumise ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum COMP/M.2706 – Carnival Corporation/P & O Princess) (ELT L 248, 30.9.2003, lk 1), et kruiisiturg on peamiselt riigisisene turg.

51

riigisisene

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/35

---

KOMISJONI OTSUS,

10. september 2008,

millega lõpetatakse Korea Vabariigi poolt kosmeetika-, parfümeeria- ja hügieenitoodete impordile rakendatavate meetmete suhtes algatatud uurimismenetlus

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 4837 all)

(2008/747/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUSE TAUST

| (1) | 2. aprillil 1998 esitas COLIPA (Euroopa parfümeeria-, kosmeetika-, ja hügieenivahendite tootjate ühendus) vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 (edaspidi „algmäärus”) artiklile 4 kaebuse oma liikmete nimel, kes ekspordivad Korea Vabariiki või soovivad seda teha. |
| --- | --- |

(1)

2. aprillil 1998 esitas COLIPA (Euroopa parfümeeria-, kosmeetika-, ja hügieenivahendite tootjate ühendus) vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 (edaspidi „algmäärus”) artiklile 4 kaebuse oma liikmete nimel, kes ekspordivad Korea Vabariiki või soovivad seda teha.

| (2) | Kaebuse esitaja väitis, et ühendusest pärinevate kosmeetikatoodete müügil Korea Vabariigis on mitmesuguseid kaubandustakistusi algmääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. Väidetavad kaubandustakistused olid järgmised:






  a) | vastavushindamismenetlus, mille käigus Korea ametiasutused pidid Koreas testima imporditud kosmeetikatooteid; |
| --- | --- | --- |

(2)

Kaebuse esitaja väitis, et ühendusest pärinevate kosmeetikatoodete müügil Korea Vabariigis on mitmesuguseid kaubandustakistusi algmääruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. Väidetavad kaubandustakistused olid järgmised:

a)

vastavushindamismenetlus, mille käigus Korea ametiasutused pidid Koreas testima imporditud kosmeetikatooteid;

| b) | koormav toodete halduslik jälgimine, sh tundliku äriteabe edastamine Korea tööstusühendusele; |
| --- | --- |

b)

koormav toodete halduslik jälgimine, sh tundliku äriteabe edastamine Korea tööstusühendusele;

| c) | diskrimineeriv reklaamide heakskiitmismenetlus; |
| --- | --- |

c)

diskrimineeriv reklaamide heakskiitmismenetlus;

| d) | muud tavad: märgistamise kord, ELi kosmeetikatoodete koostisainete nimekirja mittetunnustamine, ostule kingituse lisamise keelamine ja teatavad reklaamiraskused. |
| --- | --- |

d)

muud tavad: märgistamise kord, ELi kosmeetikatoodete koostisainete nimekirja mittetunnustamine, ostule kingituse lisamise keelamine ja teatavad reklaamiraskused.

| (3) | Kaebuse esitaja väitis ka, et need tavad põhjustasid kaubandust kahjustavaid mõjusid algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Kaebuse esitaja väitis ka, et need tavad põhjustasid kaubandust kahjustavaid mõjusid algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

| (4) | Seetõttu otsustas komisjon pärast algmäärusega asutatud nõuandekomiteega konsulteerimist, et on piisavalt tõendeid uurimismenetluse algatamiseks, et teha kindlaks asjakohased faktid ja õiguslikud asjaolud. Sellest tulenevalt algatati 19. mail 1998. aastal uurimismenetlus. (2) |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu otsustas komisjon pärast algmäärusega asutatud nõuandekomiteega konsulteerimist, et on piisavalt tõendeid uurimismenetluse algatamiseks, et teha kindlaks asjakohased faktid ja õiguslikud asjaolud. Sellest tulenevalt algatati 19. mail 1998. aastal uurimismenetlus. (2)

B.   UURIMISMENETLUSE JÄRELDUSED

| (5) | 1999. aastal tuvastati vastavushindamismenetluse uurimise käigus, et see on nii diskrimineeriv kui ka vajalikust koormavam ning seetõttu vastuolus WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklitega 5.1.1 ja 5.1.2 põhiliselt seetõttu, et Korea toodete suhtes, erinevalt imporditavast kosmeetikast, ei kohaldata enne turulelubamist heakskiitmismenetlust. Leiti, et toodete haldusliku jälgimise kohustuslik dokumentatsioon tekitab maaletoojatele ebavajalikku kattuvat haldustööd ning on seetõttu vastuolus WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu artikliga 5.1.2. Kosmeetikatoodete reklaamimiskorra puhul ei leidnud komisjon tõendeid, et õigusaktid või nende rakendamine oleks diskrimineerivad. Kaebuses viidatud muude tavade kohta tuleks mainida, et Korea märgistamismäärust on juba kohandatud ning ELi nimekirja tunnustatud. Koreas kehtiva kingituste keelu suhtes ei olnud võimalik kaebust esitada, sest täielikku keeldu esineb ka mõnedes liikmesriikides. Uurimisel jõuti samuti järeldusele, et mõningad uuritud meetmed olid kumulatiivselt põhjustanud või ähvardanud põhjustada kahjustavaid mõjusid algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

1999. aastal tuvastati vastavushindamismenetluse uurimise käigus, et see on nii diskrimineeriv kui ka vajalikust koormavam ning seetõttu vastuolus WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklitega 5.1.1 ja 5.1.2 põhiliselt seetõttu, et Korea toodete suhtes, erinevalt imporditavast kosmeetikast, ei kohaldata enne turulelubamist heakskiitmismenetlust. Leiti, et toodete haldusliku jälgimise kohustuslik dokumentatsioon tekitab maaletoojatele ebavajalikku kattuvat haldustööd ning on seetõttu vastuolus WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu artikliga 5.1.2. Kosmeetikatoodete reklaamimiskorra puhul ei leidnud komisjon tõendeid, et õigusaktid või nende rakendamine oleks diskrimineerivad. Kaebuses viidatud muude tavade kohta tuleks mainida, et Korea märgistamismäärust on juba kohandatud ning ELi nimekirja tunnustatud. Koreas kehtiva kingituste keelu suhtes ei olnud võimalik kaebust esitada, sest täielikku keeldu esineb ka mõnedes liikmesriikides. Uurimisel jõuti samuti järeldusele, et mõningad uuritud meetmed olid kumulatiivselt põhjustanud või ähvardanud põhjustada kahjustavaid mõjusid algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

C.   ARENGUD PÄRAST UURIMISE LÕPETAMIST

| (6) | Uurimise järel saavutati 1999. aasta juuli lõpul kirjavahetuse teel kokkulepe tühistada imporditava kosmeetika testimisnõue. |
| --- | --- |

(6)

Uurimise järel saavutati 1999. aasta juuli lõpul kirjavahetuse teel kokkulepe tühistada imporditava kosmeetika testimisnõue.

| (7) | Vahepeal võttis Korea vastu uue kosmeetikat käsitleva õigusakti, mis reguleerib kosmeetikatoodete tootmist, levitamist ja müüki, ning milles määratletakse uus kosmeetikatoodete kategooria („funktsionaalkosmeetika”), mille suhtes kehtestati „tavakosmeetikaga” võrreldes veelgi koormavam kord. Komisjon võttis kosmeetikat käsitlevate uute eeskirjade toimimise ja haldamise jälgimiseks vastu otsuse kaubandustõkete korra peatamise kohta. (3) Uue korra 2000. aastal toimunud hindamise esialgne järeldus oli, et see on liiga koormav ja võib kaubandust piirata. |
| --- | --- |

(7)

Vahepeal võttis Korea vastu uue kosmeetikat käsitleva õigusakti, mis reguleerib kosmeetikatoodete tootmist, levitamist ja müüki, ning milles määratletakse uus kosmeetikatoodete kategooria („funktsionaalkosmeetika”), mille suhtes kehtestati „tavakosmeetikaga” võrreldes veelgi koormavam kord. Komisjon võttis kosmeetikat käsitlevate uute eeskirjade toimimise ja haldamise jälgimiseks vastu otsuse kaubandustõkete korra peatamise kohta. (3) Uue korra 2000. aastal toimunud hindamise esialgne järeldus oli, et see on liiga koormav ja võib kaubandust piirata.

| (8) | Pärast nõupidamisi Korea ametiasutustega saavutati olulist edu funktsionaalkosmeetika seire-eeskirjade kahe järjestikuse täiendamise näol Korea toidu- ja ravimiameti poolt. 2003. aastal sisseviidud parandus tõi kaasa funktsionaalkosmeetika seire teatava paranemise, tunnustades in vivo testiandmeid, tunnustades andmeid kogu ühendi (vastandina konkreetsete toimeainete) tõhususe kohta, tühistades teatavate toodete tõhususe järelevalve nõude ja parandades toimeainete määratlust. 2004. aastal vastu võetud parandusega tühistati stabiilsusandmete nõue, parandati veelgi toimeainete määratlust ning koostati tõhususe järelevalvest vabastatud toimeainete nimekiri. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõupidamisi Korea ametiasutustega saavutati olulist edu funktsionaalkosmeetika seire-eeskirjade kahe järjestikuse täiendamise näol Korea toidu- ja ravimiameti poolt. 2003. aastal sisseviidud parandus tõi kaasa funktsionaalkosmeetika seire teatava paranemise, tunnustades in vivo testiandmeid, tunnustades andmeid kogu ühendi (vastandina konkreetsete toimeainete) tõhususe kohta, tühistades teatavate toodete tõhususe järelevalve nõude ja parandades toimeainete määratlust. 2004. aastal vastu võetud parandusega tühistati stabiilsusandmete nõue, parandati veelgi toimeainete määratlust ning koostati tõhususe järelevalvest vabastatud toimeainete nimekiri.

| (9) | Samas jäid mõned probleemid lahendamata ja ELi kosmeetika maaletoojad ei saanud ikkagi enamikku nimetatud täiendustega sisseviidud parandusi kasutada, sest Korea toidu- ja ravimiamet tõlgendas ja kohaldas Korea eeskirju väga rangelt. |
| --- | --- |

(9)

Samas jäid mõned probleemid lahendamata ja ELi kosmeetika maaletoojad ei saanud ikkagi enamikku nimetatud täiendustega sisseviidud parandusi kasutada, sest Korea toidu- ja ravimiamet tõlgendas ja kohaldas Korea eeskirju väga rangelt.

| (10) | Pärast neli aastat kestnud arutelusid nõustusid Korea ametiasutused lõpuks kõrvaldama ELi kosmeetikatoodete impordilt ja müügilt Koreas Korea eeskirjadest tulenevad allesjäänud takistused. Nad võtsid kohustusi, sh: a) määrata juhtumikohaselt, õigusega otsus uuesti läbi vaadata, ja võttes arvesse toodet tervikuna, kas kosmeetikatoote märgistus võib panna tarbija uskuma, et tegu on funktsionaalkosmeetika tootega (mis kuulub seega tõhususe järelevalve alla); b) tunnustada lõpptoodetega läbi viidud enne-ja-pärast-võrdlusteste (erinevalt varasemast nõudest teha võrdlustestid platseebodega); c) kehtestada kortsudevastastele toodetele vähem koormav registreerimiskord ja turusisene kontroll; d) tühistada tõhususandmete esitamise nõude kõigi sama tootesarja toodete kohta; e) suurendada funktsionaalkosmeetika toimeainete heakskiitmise läbipaistvust; f) tühistada kohustuse esitada imporditavate kosmeetikatoodete tollivormistusel konfidentsiaalseid andmeid Korea tööstusühendusele ja kohustuse järgida rangeid tähtaegu; g) pidada kosmeetikatoodetega seotud õigusaktide ja haldussuuniste ettevalmistamisel, vastuvõtmisel ja kohaldamisel nõu maaletoojatega. Kaebuse esitaja (COLIPA) loeb nimetatud kohustused rahuldavaks. |
| --- | --- |

(10)

Pärast neli aastat kestnud arutelusid nõustusid Korea ametiasutused lõpuks kõrvaldama ELi kosmeetikatoodete impordilt ja müügilt Koreas Korea eeskirjadest tulenevad allesjäänud takistused. Nad võtsid kohustusi, sh: a) määrata juhtumikohaselt, õigusega otsus uuesti läbi vaadata, ja võttes arvesse toodet tervikuna, kas kosmeetikatoote märgistus võib panna tarbija uskuma, et tegu on funktsionaalkosmeetika tootega (mis kuulub seega tõhususe järelevalve alla); b) tunnustada lõpptoodetega läbi viidud enne-ja-pärast-võrdlusteste (erinevalt varasemast nõudest teha võrdlustestid platseebodega); c) kehtestada kortsudevastastele toodetele vähem koormav registreerimiskord ja turusisene kontroll; d) tühistada tõhususandmete esitamise nõude kõigi sama tootesarja toodete kohta; e) suurendada funktsionaalkosmeetika toimeainete heakskiitmise läbipaistvust; f) tühistada kohustuse esitada imporditavate kosmeetikatoodete tollivormistusel konfidentsiaalseid andmeid Korea tööstusühendusele ja kohustuse järgida rangeid tähtaegu; g) pidada kosmeetikatoodetega seotud õigusaktide ja haldussuuniste ettevalmistamisel, vastuvõtmisel ja kohaldamisel nõu maaletoojatega. Kaebuse esitaja (COLIPA) loeb nimetatud kohustused rahuldavaks.

D.   ÜLDINE JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| (11) | Pidades silmas ülaltoodud analüüsi, arvatakse, et uurimismenetlus on viinud rahuldava olukorrani COLIPA esitatud kaebuses nimetatud väidetavate kaubandustakistuste osas. Seetõttu tuleks uurimismenetlus kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 1 lõpetada. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas ülaltoodud analüüsi, arvatakse, et uurimismenetlus on viinud rahuldava olukorrani COLIPA esitatud kaebuses nimetatud väidetavate kaubandustakistuste osas. Seetõttu tuleks uurimismenetlus kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 1 lõpetada.

| (12) | Nõuandekomiteega on konsulteeritud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus, |
| --- | --- |

(12)

Nõuandekomiteega on konsulteeritud käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigi poolt kosmeetika-, parfümeeria- ja hügieenitoodete impordile rakendatavate meetmete suhtes algatatud uurimismenetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

1

(2)  EÜT C 154, 19.5.1998, lk 12.

2

(3)  EÜT L 4, 9.1.2001, lk 29.

3

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/37

---

KOMISJONI OTSUS,

18. september 2008,

triflumisooli nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5075 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/748/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad I lisas loetlemata toimeaineid, mis on turul olnud juba kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriik võib 12 aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist lubada turule viia taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad I lisas loetlemata toimeaineid, mis on turul olnud juba kaks aastat pärast teatavakstegemise kuupäeva, samal ajal kui neid toimeaineid uuritakse järk-järgult tööprogrammi raames.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triflumisool kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triflumisool kuulub nimetatud loetelusse.

| (3) | Triflumisooli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Triflumisooli puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 4. jaanuaril 2006. |
| --- | --- |

(3)

Triflumisooli toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruste (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätetele. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Triflumisooli puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 4. jaanuaril 2006.

| (4) | Komisjon uuris triflumisooli kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees (edaspidi „komitee”) ning see vormistati 20. mail 2008 komisjoni läbivaatamisaruandena. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris triflumisooli kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11a. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid läbivaatamisaruande kavandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees (edaspidi „komitee”) ning see vormistati 20. mail 2008 komisjoni läbivaatamisaruandena.

| (5) | Komitee uuris toimeainet, võttes arvesse liikmesriikidest saabunud märkusi, ja jõudis järeldusele, et on selgeid tõendeid, et võib eeldada toimeaine kahjulikku mõju inimeste tervisele, sest selle toime aine käsitlejaile ja töötajaile ületab 100 % vastuvõetava kutsetoime piirnormist. |
| --- | --- |

(5)

Komitee uuris toimeainet, võttes arvesse liikmesriikidest saabunud märkusi, ja jõudis järeldusele, et on selgeid tõendeid, et võib eeldada toimeaine kahjulikku mõju inimeste tervisele, sest selle toime aine käsitlejaile ja töötajaile ületab 100 % vastuvõetava kutsetoime piirnormist.

| (6) | Komisjon palus teatajal esitada oma märkused triflumisooli uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas omapoolsed märkused, mida uuriti hoolikalt. Vaatamata teataja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid lahendamata ning edastatud teabe põhjal koostatud hinnangutest ei saa järeldada, et triflumisooli sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus teatajal esitada oma märkused triflumisooli uurimise tulemuste kohta ning teatada, kas ta kavatseb tulevikus aine kasutamist toetada või mitte. Teataja esitas omapoolsed märkused, mida uuriti hoolikalt. Vaatamata teataja esitatud väidetele jäid eespool nimetatud probleemid lahendamata ning edastatud teabe põhjal koostatud hinnangutest ei saa järeldada, et triflumisooli sisaldavad taimekaitsevahendid võiksid kavandatud kasutustingimustes üldiselt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast ei tuleks triflumisooli kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast ei tuleks triflumisooli kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (8) | Tuleks võtta meetmed tagamaks, et triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul ja neid ei pikendataks ning selliste toodete jaoks uusi lubasid ei antaks. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmed tagamaks, et triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load tühistataks ettenähtud ajavahemiku jooksul ja neid ei pikendataks ning selliste toodete jaoks uusi lubasid ei antaks.

| (9) | Liikmesriigi antud ajapikendus triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist hiljemalt ühe kasvuperioodi jooksul; sellisel juhul on tagatud, et triflumisooli sisaldavad taimekaitsevahendid on kättesaadavad veel 18 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigi antud ajapikendus triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevate varude kõrvaldamiseks, ladustamiseks, turuleviimiseks ja kasutamiseks ei tohiks olla pikem kui kaksteist kuud, et võimaldada olemasolevate varude ärakasutamist hiljemalt ühe kasvuperioodi jooksul; sellisel juhul on tagatud, et triflumisooli sisaldavad taimekaitsevahendid on kättesaadavad veel 18 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

| (10) | Käesolev otsus ei välista triflumisooli kohta taotluse vastuvõtmist kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 33/2008, millega on ette nähtud nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega, (4) selleks et neid oleks võimalik kanda direktiivi I lisasse. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei välista triflumisooli kohta taotluse vastuvõtmist kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 ja komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 33/2008, millega on ette nähtud nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega, (4) selleks et neid oleks võimalik kanda direktiivi I lisasse.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Triflumisooli ei kanta toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et

| a) | triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 18. märtsiks 2009; |
| --- | --- |

a)

triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 18. märtsiks 2009;

| b) | alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ega uuendata neid. |
| --- | --- |

b)

alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast ei anta triflumisooli sisaldavate taimekaitsevahendite jaoks lubasid ega uuendata neid.

Artikkel 3

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõikele 6, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 18. märtsiks 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. september 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

4

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/39

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/749/ÜVJP,

19. september 2008,

mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist koordinatsioonimeedet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetuseks (EU NAVCO)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 25 kolmandat lõiku ja artikli 28 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu teatas 2. juunil 2008 vastu võetud resolutsioonis 1816 (2008) olukorra kohta Somaalias, et ta on mures ohu pärast, mida laevade vastu suunatud piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimised kujutavad endast humanitaarabi toimetamisele Somaaliasse, kaubanduslike mereteede turvalisusele ja rahvusvahelisele laevandusele. ÜRO Julgeolekunõukogu julgustas eelkõige riike, kes on huvitatud Somaalia ranniku lähedaste kaubanduslike mereteede kasutamisest, suurendama ja koordineerima oma jõupingutusi piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste ärahoidmisel merel koostöös Somaalia föderaalse üleminekuvalitsusega. Julgeolekunõukogu andis kuueks kuuks alates resolutsiooni vastuvõtmisese kuupäevast föderaalse üleminekuvalitsusega koostööd tegevatele riikidele, kelle nimed föderaalne üleminekuvalitsus on teatanud varem ÜRO peasekretärile, loa siseneda Somaalia territoriaalvetesse ning kasutada kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega kõiki vahendeid piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste mahasurumiseks merel. ÜRO Julgeolekunõukogu kutsus samuti riike üles koordineerima oma eespool toodud sätete kohast tegevust teiste osalevate riikidega. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu teatas 2. juunil 2008 vastu võetud resolutsioonis 1816 (2008) olukorra kohta Somaalias, et ta on mures ohu pärast, mida laevade vastu suunatud piraatlusjuhtumid ja relvastatud röövimised kujutavad endast humanitaarabi toimetamisele Somaaliasse, kaubanduslike mereteede turvalisusele ja rahvusvahelisele laevandusele. ÜRO Julgeolekunõukogu julgustas eelkõige riike, kes on huvitatud Somaalia ranniku lähedaste kaubanduslike mereteede kasutamisest, suurendama ja koordineerima oma jõupingutusi piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste ärahoidmisel merel koostöös Somaalia föderaalse üleminekuvalitsusega. Julgeolekunõukogu andis kuueks kuuks alates resolutsiooni vastuvõtmisese kuupäevast föderaalse üleminekuvalitsusega koostööd tegevatele riikidele, kelle nimed föderaalne üleminekuvalitsus on teatanud varem ÜRO peasekretärile, loa siseneda Somaalia territoriaalvetesse ning kasutada kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega kõiki vahendeid piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste mahasurumiseks merel. ÜRO Julgeolekunõukogu kutsus samuti riike üles koordineerima oma eespool toodud sätete kohast tegevust teiste osalevate riikidega.

| (2) | Nõukogu väljendas oma 26. mai 2008. aasta järeldustes muret piraatlike rünnakute hoogustumise pärast Somaalia ranniku lähedal, sest need avaldavad kahjustavat mõju humanitaartegevusele ja rahvusvahelisele mereliiklusele selles piirkonnas ning soodustavad ÜRO relvaembargo jätkuvat rikkumist. Nõukogu avaldas ka tunnustust mitme ELi liikmesriigi järjestikusele algatusele pakkuda kaitset maailma toiduabi programmi laevadele. Nõukogu rõhutas, et vajalik on rahvusvahelise üldsuse laiem osalemine laevade sellisel eskortimisel, et tagada humanitaarabi kättetoimetamine Somaalia elanikkonnale. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu väljendas oma 26. mai 2008. aasta järeldustes muret piraatlike rünnakute hoogustumise pärast Somaalia ranniku lähedal, sest need avaldavad kahjustavat mõju humanitaartegevusele ja rahvusvahelisele mereliiklusele selles piirkonnas ning soodustavad ÜRO relvaembargo jätkuvat rikkumist. Nõukogu avaldas ka tunnustust mitme ELi liikmesriigi järjestikusele algatusele pakkuda kaitset maailma toiduabi programmi laevadele. Nõukogu rõhutas, et vajalik on rahvusvahelise üldsuse laiem osalemine laevade sellisel eskortimisel, et tagada humanitaarabi kättetoimetamine Somaalia elanikkonnale.

| (3) | Nõukogu palus 16. juunil 2008 nõukogu peasekretariaadil ja komisjonil uurida võimalusi kõigi 26. mai järeldustes sisalduvate kohustuste täitmiseks, ning samuti seda, kuidas võimalikult hästi kaasa aidata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu palus 16. juunil 2008 nõukogu peasekretariaadil ja komisjonil uurida võimalusi kõigi 26. mai järeldustes sisalduvate kohustuste täitmiseks, ning samuti seda, kuidas võimalikult hästi kaasa aidata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendamisele.

| (4) | Nõukogu kiitis 5. augustil 2008 heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ELi meetme jaoks, millega aidatakse kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendamisele. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu kiitis 5. augustil 2008 heaks kriisiohjamise kontseptsiooni ELi meetme jaoks, millega aidatakse kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendamisele.

| (5) | Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetava ELi sõjalise koordinatsioonimeetme üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist ning teeb asjakohased otsused kooskõlas ELi lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga. |
| --- | --- |

(5)

Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetava ELi sõjalise koordinatsioonimeetme üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist ning teeb asjakohased otsused kooskõlas ELi lepingu artikli 25 kolmanda lõiguga.

| (6) | Kooskõlas ELi lepingu artikli 28 lõikega 3 katavad liikmesriigid käesolevast ühismeetmest tulenevad sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega tegevuskulud. Vaatamata asjaolule, et käesolevas ühismeetmes sätestatud sõjalise koordinatsioonimeetme kulusid ei ole nõukogu 14. mai 2007. aasta otsuses 2007/384/ÜVJP (millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena)) (1) ette nähtud, tuleks konkreetsel juhul hallata sellest koordinatsioonimeetmest tulenevaid kulusid erandlikult vastavalt nimetatud otsusele. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas ELi lepingu artikli 28 lõikega 3 katavad liikmesriigid käesolevast ühismeetmest tulenevad sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega tegevuskulud. Vaatamata asjaolule, et käesolevas ühismeetmes sätestatud sõjalise koordinatsioonimeetme kulusid ei ole nõukogu 14. mai 2007. aasta otsuses 2007/384/ÜVJP (millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena)) (1) ette nähtud, tuleks konkreetsel juhul hallata sellest koordinatsioonimeetmest tulenevaid kulusid erandlikult vastavalt nimetatud otsusele.

| (7) | ELi sõjalise koordinatsioonimeetme ühiste kulude lähtesumma on praegu täpseim olemasolev eelarveprojekt ning see ei mõjuta lõplikke summasid, mis lisatakse eelarvesse, mis tuleb heaks kiita kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud otsuses 2007/384/ÜVJP. |
| --- | --- |

(7)

ELi sõjalise koordinatsioonimeetme ühiste kulude lähtesumma on praegu täpseim olemasolev eelarveprojekt ning see ei mõjuta lõplikke summasid, mis lisatakse eelarvesse, mis tuleb heaks kiita kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud otsuses 2007/384/ÜVJP.

| (8) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale käesoleva meetme rakendamises ja seetõttu ka ELi sõjalise operatsiooni rahastamises, |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 6 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale käesoleva meetme rakendamises ja seetõttu ka ELi sõjalise operatsiooni rahastamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Eesmärk

Euroopa Liit viib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) toetuseks läbi sõjalise koordinatsioonimeetme nimetusega EU NAVCO.

Artikkel 2

Mandaat

1.   Artiklis 1 sätestatud eesmärgil soovitakse ELi sõjalise koordinatsioonimeetmega toetada liikmesriikide tegevust sõjaliste vahendite lähetamisel operatsiooni toimumiskohta, et hõlbustada kõnealuste vahendite kättesaadavust ja operatiivtegevust, eelkõige luues Brüsselisse koordineeriva staabiüksuse, edaspidi „ELi koordineeriv staabiüksus”.

2.   Selle mandaadi täitmiseks täidab ELi koordineeriv staabiüksus nõukogu heakskiidetud rakendusplaanis toodud ülesandeid.

Artikkel 3

ELi koordineeriva staabiüksuse ülema ametisse nimetamine

Käesolevaga nimetatakse Andrès A. BREIJO CLAÙR ELi koordineeriva staabiüksuse ülemaks.

Artikkel 4

ELi koordineeriva staabiüksuse loomine

ELi koordineeriva staabiüksuse asukoht on Brüsselis.

Artikkel 5

Sõjalise koordinatsioonimeetme rakendusplaan ja käivitamine

1.   Käesolevaga kiidetakse heaks EU NAVCO rakendusplaan.

2.   ELi sõjaline koordinatsioonimeede käivitatakse kuupäeval, mil nõukogu käesoleva ühismeetme vastu võtab.

Artikkel 6

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Nõukogu vastutusel teostab ELi sõjalise koordinatsioonimeetme üle poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist poliitika- ja julgeolekukomitee. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. See volitus sisaldab õigust teha muudatusi rakendusplaanis. See hõlmab ka õigust teha edasisi otsuseid ELi koordineeriva staabiüksuse ülema ametisse nimetamise kohta. Õigus võtta vastu otsuseid ELi sõjalise koordinatsioonimeetme eesmärkide ja lõpetamise kohta jääb nõukogule, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab ELi koordineeriva staabiüksuse ülemalt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid ELi sõjalise koordinatsioonimeetme läbiviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda ELi koordineeriva staabiüksuse ülema oma koosolekutele.

Artikkel 7

Sõjaline juhtimine

1.   ELi koordineeriva staabiüksuse ülema vastutusel läbiviidava ELi sõjalise koordinatsioonimeetme nõuetekohast täitmist kontrollib ELi sõjaline komitee.

2.   ELi sõjaline komitee saab ELi koordineeriva staabiüksuse ülemalt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid. ELi sõjaline komitee võib vajaduse korral kutsuda ELi koordineeriva staabiüksuse ülema oma koosolekutele.

3.   ELi sõjalise komitee esimees on peamiseks kontaktisikuks suhetes ELi koordineeriva staabiüksuse ülemaga.

Artikkel 8

ELi tegevuse sidusus

1.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja, ELi koordineeriva staabiüksuse ülem ja sõjalisi vahendeid operatsiooni toimumiskohta lähetavad liikmesriigid tagavad käesoleva ühismeetme rakendamisel oma vastava tegevuse tiheda koordineerimise.

2.   Eelkõige kutsutakse liikmesriike üles teavitama koordineerivat staabiüksust asjakohaselt oma tegevusest operatsiooni toimumiskohas ja olukorrast piirkonnas, sealhulgas teabevahetusest kaubalaevadega.

Artikkel 9

Suhted ÜRO, Aafrika Liidu, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ja teiste osalistega

1.   Suhetes ÜRO ja Aafrika Liiduga on peamiseks kontaktisikuks peasekretär/kõrge esindaja, keda abistab Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Liidu juures, tihedas koostöös eesistujariigi ning ELi koordineeriva staabiüksuse ülemaga.

2.   Operatiivtasandil on peamiseks kontaktisikuks eelkõige laevaomanike organisatsioonide, ÜRO peasekretariaadi asjaomaste osakondade, maailma toiduabi programmi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ja operatsiooni „Kestev vabadus” raames tegutseva mereväega „Combined Task Force 150” ELi koordineeriva staabiüksuse ülem.

Artikkel 10

Kolmandate riikide toetus

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib volitada üksikjuhtumi põhiselt ELi koordineeriva staabiüksuse ülemat koordineerima liikmesriikidele sätestatud tingimustega samadel alustel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendavate kolmandate riikide tegevust, kui nad on seda palunud.

2.   Selleks volitatakse ELi koordineeriva staabiüksuse ülemat leppima kõnealuste riikide pädevate asutustega kokku haldus- ja tehniline kord.

Artikkel 11

Vastutus

1.   Liikmesriik, kes on lähetanud ELi koordineerivasse staabiüksusesse isikkoosseisu liikmeid, vastutab lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või on see esitatud tema vastu. Asjaomane liikmesriik vastutab mis tahes meetmete võtmise eest lähetatud isikkoosseisu liikmete vastu.

2.   Liikmesriigid vastutavad kolmandate riikide esitatud nõuete eest, mis on seotud nende lipu all sõitvate laevade läbiviidud mereoperatsioonidega, seoses nende riikide osalemisega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1816 (2008) rakendamisel.

Artikkel 12

Rahastamine

1.   Liikmesriigid katavad kogurahvatulu järgi määratud skaala kohaselt järgmised Euroopa Liidu sõjalise koordinatsioonimeetme ühised kulud:

| — | side; |
| --- | --- |

—

side;

| — | transpordi- ja sõidukulud; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja sõidukulud;

| — | halduskulud. |
| --- | --- |

—

halduskulud.

2.   Nimetatud ühiste kulude rahastamist haldab ATHENA.

3.   ELi sõjalise koordinatsioonimeetme ühiste kulude lähtesumma on 60 000 eurot. Otsuse 2007/384/ÜVJP artikli 33 lõikes 3 viidatud lähtesumma protsendiks on 30 %.

Artikkel 13

Teabe avaldamine ÜRO-le ja teistele kolmandatele osapooltele

1.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega avaldama ÜRO-le ja käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ELi sõjalise koordinatsioonimeetme jaoks koostatud ELi salastatud teavet ja dokumente kuni igale osapoolele asjakohase salastatuse tasemeni. (2)

2.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama ÜRO-le ja käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele nõukogus seoses ELi sõjalise koordinatsioonimeetmega toimunud arutelusid käsitlevaid ELi mittesalastatud dokumente, mille puhul kehtib vastavalt nõukogu kodukorra artikli 6 lõikele 1 ametisaladuse hoidmise kohustus. (3)

Artikkel 14

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   ELi sõjaline koordinatsioonimeede lõpeb nõukogu poolt kindlaks määrataval kuupäeval ning see vaadatakse resolutsiooni 1816 (2008) kehtivuse lõppedes läbi.

3.   Käesolev ühismeede tunnistatakse kehtetuks kuupäeval, mil ELi koordineeriv staabiüksus lõpetab oma tegevuse, ning ilma et see piiraks otsuse 2007/384/ÜVJP asjakohaste sätete kohaldamist.

Artikkel 15

Avaldamine

1.   Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee otsused järgmiste ELi koordineeriva staabiüksuse ülema ametisse nimetamiste kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 19. september 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

B. KOUCHNER

---

(1)  ELT L 152, 13.6.2007, lk 14.

1

(2)  Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsus 2004/338/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 106, 15.4.2004, lk 22).

3

---

Parandused

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/43

---

Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 913/2008 (millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 251, 19. september 2008
  )

Leheküljel 21 asendatakse põhjendus 5:

asendatakse:

„Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,”

järgmisega:

„Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,”.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/43

---

Komisjoni 18. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 914/2008 (millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 251, 19. september 2008
  )

Leheküljel 23 asendatakse põhjendus 5

asendatakse:

„Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,”

järgmisega:

„Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,”

---

20.9.2008

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---