# Euroopa Liidu L 214/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 214 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide9. august 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 214

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide9. august 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 799/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 801/2008, 8. august 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 48 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2008, 7. august 2008, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük IV püügipiirkonna Norra vetes | 50 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 803/2008, 8. august 2008, millega 98. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 52 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 799/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 801/2008, 8. august 2008, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

48

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2008, 7. august 2008, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük IV püügipiirkonna Norra vetes

50

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 803/2008, 8. august 2008, millega 98. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

52

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/654/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuli 2008, suuniste kohta, millega abistatakse liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 ette nähtud ühtsete integreeritud mitmeaastaste riiklike kontrollikavade kohta aastaaruande koostamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3756 all)

   (
  1
  ) | 56 |
| | | 2008/655/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 24. juuli 2008, millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide kavad lammaste katarraalse palaviku vastase erakorralise vaktsineerimise kohta ja määratakse kindlaks 2007. ja 2008. aasta eest antava ühenduse rahalise toetuse suurus
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3757 all) | 66 |
| | | 2008/656/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. juuli 2008, toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadioonkaltsiumi ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3855 all)

   (
  1
  ) | 70 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/654/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. juuli 2008, suuniste kohta, millega abistatakse liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 ette nähtud ühtsete integreeritud mitmeaastaste riiklike kontrollikavade kohta aastaaruande koostamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3756 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3756 all)

1

56

2008/655/EÜ

*

Komisjoni otsus, 24. juuli 2008, millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide kavad lammaste katarraalse palaviku vastase erakorralise vaktsineerimise kohta ja määratakse kindlaks 2007. ja 2008. aasta eest antava ühenduse rahalise toetuse suurus
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3757 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3757 all)

66

2008/656/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. juuli 2008, toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadioonkaltsiumi ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 3855 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3855 all)

1

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 799/2008,

8. august 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 510/2008 (ELT L 149, 7.6.2008, lk 61).

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 590/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 24).

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 27,8 |
| ZZ | 28,7 |
| 0707 00 05 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0709 90 70 | TR | 93,9 |
| ZZ | 93,9 |
| 0805 50 10 | AR | 77,4 |
| CL | 63,1 |
| UY | 60,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 72,5 |
| 0806 10 10 | CL | 82,1 |
| EG | 152,6 |
| IL | 157,1 |
| MK | 68,7 |
| TR | 141,6 |
| ZZ | 120,4 |
| 0808 10 80 | AR | 85,8 |
| BR | 80,4 |
| CL | 97,5 |
| CN | 85,2 |
| NZ | 107,6 |
| US | 95,0 |
| UY | 148,0 |
| ZA | 86,8 |
| ZZ | 98,3 |
| 0808 20 50 | AR | 67,2 |
| CL | 99,3 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 98,0 |
| ZZ | 102,2 |
| 0809 20 95 | CA | 242,0 |
| TR | 554,5 |
| US | 462,0 |
| ZZ | 419,5 |
| 0809 30 | TR | 159,2 |
| ZZ | 159,2 |
| 0809 40 05 | BA | 66,2 |
| IL | 136,9 |
| MK | 59,0 |
| XS | 62,1 |
| ZZ | 81,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

29,6

XS

27,8

ZZ

28,7

0707 00 05

TR

106,2

ZZ

106,2

0709 90 70

TR

93,9

ZZ

93,9

0805 50 10

AR

77,4

CL

63,1

UY

60,8

ZA

88,5

ZZ

72,5

0806 10 10

CL

82,1

EG

152,6

IL

157,1

MK

68,7

TR

141,6

ZZ

120,4

0808 10 80

AR

85,8

BR

80,4

CL

97,5

CN

85,2

NZ

107,6

US

95,0

UY

148,0

ZA

86,8

ZZ

98,3

0808 20 50

AR

67,2

CL

99,3

TR

144,3

ZA

98,0

ZZ

102,2

0809 20 95

CA

242,0

TR

554,5

US

462,0

ZZ

419,5

0809 30

TR

159,2

ZZ

159,2

0809 40 05

BA

66,2

IL

136,9

MK

59,0

XS

62,1

ZZ

81,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 800/2008,

6. august 2008,

EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkte a ja b,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 994/98 on komisjonile antud õigus kooskõlas asutamislepingu artikliga 87 tunnistada teatavatel tingimustel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), teadus- ja arendustegevusele ning keskkonnakaitseks antav abi, tööhõivealane abi, koolitusabi ning abi, mis on kooskõlas kaardiga, mille komisjon on regionaalabi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, ühisturuga kokkusobivaks, nii et selle suhtes ei pea kohaldama asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 994/98 on komisjonile antud õigus kooskõlas asutamislepingu artikliga 87 tunnistada teatavatel tingimustel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), teadus- ja arendustegevusele ning keskkonnakaitseks antav abi, tööhõivealane abi, koolitusabi ning abi, mis on kooskõlas kaardiga, mille komisjon on regionaalabi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, ühisturuga kokkusobivaks, nii et selle suhtes ei pea kohaldama asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust.

| (2) | Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 arvukates otsustes ja saanud, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes), (3) ja nimetatud määruse reguleerimisala laiendamiseks teadus- ja arendustegevusele komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 364/2004 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001), (4) riigiabi ja riskikapitali käsitleva komisjoni teatise, (5) väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (6) ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku (7) rakendamisega, piisavaid kogemusi, et määratleda VKEdele antava abi, abi saavates piirkondades ja väljaspool neid investeerimisabi vormis antava abi, riskikapitali kavade vormis antava abi ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antava abi üldised ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 arvukates otsustes ja saanud, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes), (3) ja nimetatud määruse reguleerimisala laiendamiseks teadus- ja arendustegevusele komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 364/2004 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001), (4) riigiabi ja riskikapitali käsitleva komisjoni teatise, (5) väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (6) ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku (7) rakendamisega, piisavaid kogemusi, et määratleda VKEdele antava abi, abi saavates piirkondades ja väljaspool neid investeerimisabi vormis antava abi, riskikapitali kavade vormis antava abi ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antava abi üldised ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid.

| (3) | Komisjon on saanud piisavaid kogemusi asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamisel ka koolitusabi, tööhõivealase abi ja keskkonnakaitsele, uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile antava abi ja regionaalabi valdkonnas nii VKEde kui ka suurettevõtete puhul, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes), (8) komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes), (9) komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1628/2006, (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes), (10) uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, (11) teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2001. aasta suuniste, (12) keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2008. aasta suuniste (13) ja regionaalabi 2007.–2013. aasta suuniste (14) rakendamisega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on saanud piisavaid kogemusi asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamisel ka koolitusabi, tööhõivealase abi ja keskkonnakaitsele, uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile antava abi ja regionaalabi valdkonnas nii VKEde kui ka suurettevõtete puhul, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes), (8) komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes), (9) komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1628/2006, (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes), (10) uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, (11) teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2001. aasta suuniste, (12) keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2008. aasta suuniste (13) ja regionaalabi 2007.–2013. aasta suuniste (14) rakendamisega.

| (4) | Neid kogemusi silmas pidades on mõnesid määrustes (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ja (EÜ) nr 1628/2006 kehtestatud tingimusi vaja kohandada. Lihtsustamise eesmärgil ja selleks, et tagada komisjoni tõhusam järelevalve abi üle, tuleks need asendada ühe määrusega. Lihtsustumine peaks muu hulgas toimuma tänu sellele, et mõisted ühtlustatakse ja käesoleva määruse I peatükiga nähakse ette ühised horisontaalsätted. Riigiabi käsitlevate õigusaktide sidususe tagamiseks peaksid abi, ja abikava määratlus olema samasugune kui nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks. (15) Lihtsustamine on väga oluline selleks, et tagada majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia tulemuslikkus, eriti VKEde puhul. |
| --- | --- |

(4)

Neid kogemusi silmas pidades on mõnesid määrustes (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ja (EÜ) nr 1628/2006 kehtestatud tingimusi vaja kohandada. Lihtsustamise eesmärgil ja selleks, et tagada komisjoni tõhusam järelevalve abi üle, tuleks need asendada ühe määrusega. Lihtsustumine peaks muu hulgas toimuma tänu sellele, et mõisted ühtlustatakse ja käesoleva määruse I peatükiga nähakse ette ühised horisontaalsätted. Riigiabi käsitlevate õigusaktide sidususe tagamiseks peaksid abi, ja abikava määratlus olema samasugune kui nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks. (15) Lihtsustamine on väga oluline selleks, et tagada majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia tulemuslikkus, eriti VKEde puhul.

| (5) | Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest vabastada igasugune abi, mis vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele, ja abikavad, tingimusel et mistahes nende alusel antav üksikabiabi vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele. Läbipaistvuse tagamiseks ja järelevalve tõhustamiseks tuleks käesoleva määruse alusel üksikabi andmisel selgesõnaliselt viidata II peatüki asjakohastele sättele ja liikmesriigi õigusaktile, mille alusel üksikabi antakse. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest vabastada igasugune abi, mis vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele, ja abikavad, tingimusel et mistahes nende alusel antav üksikabiabi vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele. Läbipaistvuse tagamiseks ja järelevalve tõhustamiseks tuleks käesoleva määruse alusel üksikabi andmisel selgesõnaliselt viidata II peatüki asjakohastele sättele ja liikmesriigi õigusaktile, mille alusel üksikabi antakse.

| (6) | Käesoleva määruse täitmise üle järelevalve tegemiseks peaks komisjonil olema võimalik saada liikmesriikidelt kogu vajalik teave meetmete kohta, mida on rakendatud käesoleva määruse kohaselt. Seega kui liikmesriik ei esita nimetatud abimeetmete kohta teavet mõistliku tähtaja jooksul, võidakse seda käsitleda viitena sellele, et käesoleva määruse tingimusi ei täideta. Seetõttu võib komisjon teabe mitteesitamise puhul lõpetada käesoleva määruse või selle asjakohase osa kohaldamise asjaomase liikmesriigi suhtes, kes vastavalt asutamislepingu artiklile 88 peab seejärel komisjoni teavitama kõikidest abimeetmetest, sealhulgas nende abikavade raames antavatest uutest üksikabimeetmetest, mille suhtes varem kehtis käesolev määrus. Niipea kui liikmesriik on esitanud õige ja täieliku teabe, peaks komisjon lubama muuta määruse uuesti täielikult kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse täitmise üle järelevalve tegemiseks peaks komisjonil olema võimalik saada liikmesriikidelt kogu vajalik teave meetmete kohta, mida on rakendatud käesoleva määruse kohaselt. Seega kui liikmesriik ei esita nimetatud abimeetmete kohta teavet mõistliku tähtaja jooksul, võidakse seda käsitleda viitena sellele, et käesoleva määruse tingimusi ei täideta. Seetõttu võib komisjon teabe mitteesitamise puhul lõpetada käesoleva määruse või selle asjakohase osa kohaldamise asjaomase liikmesriigi suhtes, kes vastavalt asutamislepingu artiklile 88 peab seejärel komisjoni teavitama kõikidest abimeetmetest, sealhulgas nende abikavade raames antavatest uutest üksikabimeetmetest, mille suhtes varem kehtis käesolev määrus. Niipea kui liikmesriik on esitanud õige ja täieliku teabe, peaks komisjon lubama muuta määruse uuesti täielikult kohaldatavaks.

| (7) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(7)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad.

| (8) | Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiabi ega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja toimimist teistes riikides. Ekspordiabi ei tohiks üldjuhul olla abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiabi ega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja toimimist teistes riikides. Ekspordiabi ei tohiks üldjuhul olla abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud.

| (9) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada praktiliselt kõigi sektorite suhtes. Kalandus- ja vesiviljelussektoris tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastada üksnes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antav abi, riskikapitali vormis antav abi, koolitusabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada praktiliselt kõigi sektorite suhtes. Kalandus- ja vesiviljelussektoris tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastada üksnes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antav abi, riskikapitali vormis antav abi, koolitusabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi.

| (10) | Pidades silmas põllumajandussektoris põllumajandustoodete esmatootmise suhtes kohaldatavaid erieeskirju, tuleks käesoleva määrusega teha erand üksnes teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antava abi, riskikapitali vormis antava abi, koolitusabi, keskkonnakaitseks antava abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antava abi puhul niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001. (16) |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas põllumajandussektoris põllumajandustoodete esmatootmise suhtes kohaldatavaid erieeskirju, tuleks käesoleva määrusega teha erand üksnes teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antava abi, riskikapitali vormis antava abi, koolitusabi, keskkonnakaitseks antava abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antava abi puhul niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001. (16)

| (11) | Pidades silmas sarnasusi põllumajandustoodete ja mittepõllumajanduslike toodete töötlemise ja turustamise vahel, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes, kui täidetud on teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas sarnasusi põllumajandustoodete ja mittepõllumajanduslike toodete töötlemise ja turustamise vahel, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes, kui täidetud on teatavad tingimused.

| (12) | Käesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks töötlemise ja turustamisena käsitada põllumajandusettevõttes toimuvat tegevust, mis on vajalik toote esmamüügiks ettevalmistamiseks, ega esmamüüki edasimüüjatele või töötlejatele. Euroopa Ühenduste Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud ostetud või turustatud toodete hinna või koguse alusel, ega abi suhtes, mida tuleb jagada esmatootjatega. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks töötlemise ja turustamisena käsitada põllumajandusettevõttes toimuvat tegevust, mis on vajalik toote esmamüügiks ettevalmistamiseks, ega esmamüüki edasimüüjatele või töötlejatele. Euroopa Ühenduste Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud ostetud või turustatud toodete hinna või koguse alusel, ega abi suhtes, mida tuleb jagada esmatootjatega.

| (13) | Pidades silmas nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, (17) ei tohiks käesolevat määrust kohaldada abi suhtes, millega soodustatakse tegevust söesektoris, välja arvatud koolitusabi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ja keskkonnaabi. |
| --- | --- |

(13)

Pidades silmas nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, (17) ei tohiks käesolevat määrust kohaldada abi suhtes, millega soodustatakse tegevust söesektoris, välja arvatud koolitusabi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ja keskkonnaabi.

| (14) | Kui regionaalabi kavaga püütakse täita piirkondlikke eesmärke, kuid see on suunatud konkreetsetele majandusharudele, võib kava eesmärk ja tõenäoline mõju olla pigem valdkondlik kui horisontaalne. Seetõttu ei tohiks teatamiskohustusest vabastamist kohaldada konkreetsetele majandusharudele suunatud regionaalabi kavade suhtes, samuti terasesektoris ja laevaehitussektoris (vastavalt komisjoni teatisele laevaehituse riigiabi raamistiku pikendamise kohta (18) ning sünteeskiusektoris tegutsemiseks antava regionaalabi suhtes. Samal ajal on turismisektoril liikmesriikide majanduses oluline roll ja üldiselt ka väga positiivne mõju regionaalarengule. Seepärast tuleks teatamiskohustusest vabastada turismialasele tegevusele suunatud regionaalabi kavad. |
| --- | --- |

(14)

Kui regionaalabi kavaga püütakse täita piirkondlikke eesmärke, kuid see on suunatud konkreetsetele majandusharudele, võib kava eesmärk ja tõenäoline mõju olla pigem valdkondlik kui horisontaalne. Seetõttu ei tohiks teatamiskohustusest vabastamist kohaldada konkreetsetele majandusharudele suunatud regionaalabi kavade suhtes, samuti terasesektoris ja laevaehitussektoris (vastavalt komisjoni teatisele laevaehituse riigiabi raamistiku pikendamise kohta (18) ning sünteeskiusektoris tegutsemiseks antava regionaalabi suhtes. Samal ajal on turismisektoril liikmesriikide majanduses oluline roll ja üldiselt ka väga positiivne mõju regionaalarengule. Seepärast tuleks teatamiskohustusest vabastada turismialasele tegevusele suunatud regionaalabi kavad.

| (15) | Abi, mida antakse raskustes olevatele äriühingutele, nii nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, (19) tuleks hinnata kõnealuste suuniste kohaselt, et vältida neist kõrvalehoidmist. Niisugustele äriühingutele antav abi tuleks seetõttu käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada VKEdele käesolevas määruses sätestatud abi andmisel kasutatavat raskustes oleva äriühingu määratlust, võrreldes eespool nimetatud suunistes esitatud määratlusega. Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid ei tohiks lugeda käesoleva määruse kohaldamisel kõnealusel perioodil raskustes olevaks, välja arvatud juhul, kui nad vastavad asukohariigi õigusaktides sätestatud võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Kõnealused lihtustused ei tohiks piirata nende VKEde õigust saada kõnealuste suuniste kohaselt abi, mida ei käesoleva määrusega ei reguleerita, ega tingimusi, mille alusel loetakse vastavalt käesolevale määrusele suurettevõtet raskustes olevaks äriühinguks; viimasel puhul kehtib täielikult kõnealustes suunistes esitatud määratlus. |
| --- | --- |

(15)

Abi, mida antakse raskustes olevatele äriühingutele, nii nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, (19) tuleks hinnata kõnealuste suuniste kohaselt, et vältida neist kõrvalehoidmist. Niisugustele äriühingutele antav abi tuleks seetõttu käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada VKEdele käesolevas määruses sätestatud abi andmisel kasutatavat raskustes oleva äriühingu määratlust, võrreldes eespool nimetatud suunistes esitatud määratlusega. Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid ei tohiks lugeda käesoleva määruse kohaldamisel kõnealusel perioodil raskustes olevaks, välja arvatud juhul, kui nad vastavad asukohariigi õigusaktides sätestatud võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Kõnealused lihtustused ei tohiks piirata nende VKEde õigust saada kõnealuste suuniste kohaselt abi, mida ei käesoleva määrusega ei reguleerita, ega tingimusi, mille alusel loetakse vastavalt käesolevale määrusele suurettevõtet raskustes olevaks äriühinguks; viimasel puhul kehtib täielikult kõnealustes suunistes esitatud määratlus.

| (16) | Komisjon peab tagama, et lubatud abi ei moonutaks kaubandustingimusi ühist huvi kahjustaval viisil. Seetõttu tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta sellisele abisaajale antav abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist kõnealusele abisaajale väljamakstud erakorralise abi ja kõigi abikavade suhtes, milles ei ole esitatud selgesõnalist sätet kõnealuste abisaajate suhtes teatamiskohustusest vabastamise kohta. Nimetatud säte ei tohiks kahjustada selliste abikavade alusel abi saajate õiguspäraseid ootusi, kellele ei ole esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peab tagama, et lubatud abi ei moonutaks kaubandustingimusi ühist huvi kahjustaval viisil. Seetõttu tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta sellisele abisaajale antav abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist kõnealusele abisaajale väljamakstud erakorralise abi ja kõigi abikavade suhtes, milles ei ole esitatud selgesõnalist sätet kõnealuste abisaajate suhtes teatamiskohustusest vabastamise kohta. Nimetatud säte ei tohiks kahjustada selliste abikavade alusel abi saajate õiguspäraseid ootusi, kellele ei ole esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks.

| (17) | Selleks et tagada ühenduse riigiabi eeskirjade järjepidev kohaldamine ning lihtsustada haldamist, tuleks ühtlustada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate erinevate abiliikide asjakohaste mõistete määratlusi. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada ühenduse riigiabi eeskirjade järjepidev kohaldamine ning lihtsustada haldamist, tuleks ühtlustada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate erinevate abiliikide asjakohaste mõistete määratlusi.

| (18) | Abi osatähtsuse arvutamisel tuleks lähtuda kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleks mitmes osas väljamakstav abi diskonteerida selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel ja muus vormis kui toetusena antava abi summa arvutamisel tuleks kasutada intressimäärana abi andmise ajal kehtivat viitemäära vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (20) |
| --- | --- |

(18)

Abi osatähtsuse arvutamisel tuleks lähtuda kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleks mitmes osas väljamakstav abi diskonteerida selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel ja muus vormis kui toetusena antava abi summa arvutamisel tuleks kasutada intressimäärana abi andmise ajal kehtivat viitemäära vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (20)

| (19) | Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, tuleks abi osad diskonteerida teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaksmääratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad. Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, ei pruugi kohaldatav viitemäär ja abi osade täpne summa olla eelnevalt teada. Seoses sellega peaksid liikmesriigid abi osatähtsusest lähtudes eelnevalt kindlaks määrama abi diskonteeritud väärtuse ülemmäära. Sel juhul saab diskonteerimisel kohaldada viitemäära, mis kehtib ajal, kui selgub asjaomasel aastal antava abi osa summa. Ülemmäära üldsummat tuleks vähendada abi iga osa diskonteeritud väärtuse võrra. |
| --- | --- |

(19)

Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, tuleks abi osad diskonteerida teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaksmääratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad. Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, ei pruugi kohaldatav viitemäär ja abi osade täpne summa olla eelnevalt teada. Seoses sellega peaksid liikmesriigid abi osatähtsusest lähtudes eelnevalt kindlaks määrama abi diskonteeritud väärtuse ülemmäära. Sel juhul saab diskonteerimisel kohaldada viitemäära, mis kehtib ajal, kui selgub asjaomasel aastal antava abi osa summa. Ülemmäära üldsummat tuleks vähendada abi iga osa diskonteeritud väärtuse võrra.

| (20) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamisel on kasutatud viitemäära, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. Maksumeetmete vormis antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. Läbipaistvuse tagamiseks ülemmäära kehtestamine ei ole vajalik keskkonnamaksu vähendamise puhul, kui vähendamisest ei tule käesoleva määruse kohaselt teatada. |
| --- | --- |

(20)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamisel on kasutatud viitemäära, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. Maksumeetmete vormis antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. Läbipaistvuse tagamiseks ülemmäära kehtestamine ei ole vajalik keskkonnamaksu vähendamise puhul, kui vähendamisest ei tule käesoleva määruse kohaselt teatada.

| (21) | Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamiseks kasutatavast metoodikast on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud, ja investeeringuteks ette nähtud regionaalabi puhul ka juhul, kui komisjon on kõnealuse metoodika heaks kiitnud pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 vastu võtmist. Komisjon lähtub kõnealuste teatiste läbivaatamisel komisjoni teatisest EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes. (21) Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana ka siis, kui abisaaja on VKE ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud kõnealuse teatise punktides 3.3 ja 3.5 sätestatud nn safe-harbour preemia. |
| --- | --- |

(21)

Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamiseks kasutatavast metoodikast on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud, ja investeeringuteks ette nähtud regionaalabi puhul ka juhul, kui komisjon on kõnealuse metoodika heaks kiitnud pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 vastu võtmist. Komisjon lähtub kõnealuste teatiste läbivaatamisel komisjoni teatisest EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes. (21) Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana ka siis, kui abisaaja on VKE ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud kõnealuse teatise punktides 3.3 ja 3.5 sätestatud nn safe-harbour preemia.

| (22) | Pidades silmas toetusekvivalendi arvutamise raskust tagasimakstavate ettemaksete vormis antava abi puhul, tuleks kõnealuse abi suhtes käesolevat määrust kohaldada üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma on käesoleva määruse alusel kohaldatavast eraldi teatamise künnisest ja abi maksimaalsest osatähtsusest madalam. |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas toetusekvivalendi arvutamise raskust tagasimakstavate ettemaksete vormis antava abi puhul, tuleks kõnealuse abi suhtes käesolevat määrust kohaldada üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma on käesoleva määruse alusel kohaldatavast eraldi teatamise künnisest ja abi maksimaalsest osatähtsusest madalam.

| (23) | Konkurentsi moonutamise kõrge riski tõttu peaks komisjon jätkama suurte abisummade hindamist igal üksikjuhul eraldi. Seepärast tuleks iga käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abiliigi puhul sätestada künnised, mille taseme määramisel võetakse arvesse asjaomase abi liiki ja selle tõenäolist mõju konkurentsile. Igasuguse antud abi suhtes, mis ületab kõnealuseid künniseid, jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. |
| --- | --- |

(23)

Konkurentsi moonutamise kõrge riski tõttu peaks komisjon jätkama suurte abisummade hindamist igal üksikjuhul eraldi. Seepärast tuleks iga käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abiliigi puhul sätestada künnised, mille taseme määramisel võetakse arvesse asjaomase abi liiki ja selle tõenäolist mõju konkurentsile. Igasuguse antud abi suhtes, mis ületab kõnealuseid künniseid, jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist.

| (24) | Selleks et tagada abi proportsionaalsus ja selle piirdumine vajaliku summaga, tuleks künniseid võimaluse korral alati väljendada abi osatähtsusena abikõlblike kulude suhtes. Riskikapitali vormis antava abi puhul tuleks künnis määratleda maksimaalse abisummana, sest see põhineb sellises vormis antaval abil, mille puhul abikõlblikke kulusid on raske kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada abi proportsionaalsus ja selle piirdumine vajaliku summaga, tuleks künniseid võimaluse korral alati väljendada abi osatähtsusena abikõlblike kulude suhtes. Riskikapitali vormis antava abi puhul tuleks künnis määratleda maksimaalse abisummana, sest see põhineb sellises vormis antaval abil, mille puhul abikõlblikke kulusid on raske kindlaks määrata.

| (25) | Abi osatähtsuse või abisumma künnised tuleks komisjoni kogemusi arvesse võttes kindlaks määrata tasemel, mis tagab sobiva tasakaalu abi saavas majandusharus konkurentsimoonutuste minimeerimise ja turutõrgete kõrvaldamise või ühtekuuluvusega seotud küsimuste vahel. Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleks kõnealune künnis määratleda tasemel, mille puhul võetakse arvesse vastavate regionaalabi kaartide alusel lubatud abi osatähtsust. |
| --- | --- |

(25)

Abi osatähtsuse või abisumma künnised tuleks komisjoni kogemusi arvesse võttes kindlaks määrata tasemel, mis tagab sobiva tasakaalu abi saavas majandusharus konkurentsimoonutuste minimeerimise ja turutõrgete kõrvaldamise või ühtekuuluvusega seotud küsimuste vahel. Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleks kõnealune künnis määratleda tasemel, mille puhul võetakse arvesse vastavate regionaalabi kaartide alusel lubatud abi osatähtsust.

| (26) | Selle kindlaks tegemisel, kas käesolevas määruses sätestatud eraldi teatamise künniseid ja abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, tuleks arvesse võtta abi saavale tegevusele või projektile eraldatava avaliku sektori toetuse kogusummat olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest. |
| --- | --- |

(26)

Selle kindlaks tegemisel, kas käesolevas määruses sätestatud eraldi teatamise künniseid ja abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, tuleks arvesse võtta abi saavale tegevusele või projektile eraldatava avaliku sektori toetuse kogusummat olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.

| (27) | Lisaks sellele tuleks käesolevas määruses täpsustada asjaolud, mille korral käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluv erinevat liiki abi võib olla kumulatiivne. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi kumuleerimisel käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluva riigiabiga tuleks tähelepanu pöörata komisjoni otsusele, millega käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluv abi heaks kiidetakse, ja riigiabi eeskirjadele, millele nimetatud otsus tugineb. Erisätteid tuleks kohaldada juhul, kui ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele antavat abi kumuleeritakse muud liiki abiga, eriti investeeringuteks ette nähtud abiga, mida saab arvutada palgakulude alusel. Käesolevas määruses tuleks ka sätestada kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega abimeetmete kumuleerimine selliste abimeetmetega, mille abikõlblikke kulusid ei ole võimalik kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks sellele tuleks käesolevas määruses täpsustada asjaolud, mille korral käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluv erinevat liiki abi võib olla kumulatiivne. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi kumuleerimisel käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluva riigiabiga tuleks tähelepanu pöörata komisjoni otsusele, millega käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluv abi heaks kiidetakse, ja riigiabi eeskirjadele, millele nimetatud otsus tugineb. Erisätteid tuleks kohaldada juhul, kui ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele antavat abi kumuleeritakse muud liiki abiga, eriti investeeringuteks ette nähtud abiga, mida saab arvutada palgakulude alusel. Käesolevas määruses tuleks ka sätestada kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega abimeetmete kumuleerimine selliste abimeetmetega, mille abikõlblikke kulusid ei ole võimalik kindlaks määrata.

| (28) | Tagamaks, et abi on vajalik ja ergutab tegevuse või projekti arendamist, ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellisele tegevusele antava abi suhtes, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva antava abi andmise puhul VKEle tuleks lugeda kõnealune ergutamine aset leidvaks, kui enne abi saava projekti või tegevuse elluviimisega seotud tegevuse alustamist on VKE esitanud liikmesriigile taotluse. VKEdele riskikapitali vormis antava abi puhul tagatakse riskikapitali meetme ergutav mõju sellega, et käesolevas määruses nähakse ette nõuded osainvesteeringu suurusele sihtettevõtte kohta, erainvestorite osaluse määrale ning rahastatava ettevõtte suurusele ja rahastatavale ettevõtlusetapile. |
| --- | --- |

(28)

Tagamaks, et abi on vajalik ja ergutab tegevuse või projekti arendamist, ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellisele tegevusele antava abi suhtes, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva antava abi andmise puhul VKEle tuleks lugeda kõnealune ergutamine aset leidvaks, kui enne abi saava projekti või tegevuse elluviimisega seotud tegevuse alustamist on VKE esitanud liikmesriigile taotluse. VKEdele riskikapitali vormis antava abi puhul tagatakse riskikapitali meetme ergutav mõju sellega, et käesolevas määruses nähakse ette nõuded osainvesteeringu suurusele sihtettevõtte kohta, erainvestorite osaluse määrale ning rahastatava ettevõtte suurusele ja rahastatavale ettevõtlusetapile.

| (29) | Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva suurettevõttest abisaajale antava abi puhul tuleks liikmesriikidel lisaks VKEde suhtes kohaldatavatele tingimustele ka tagada, et abisaaja on oma sisedokumendis analüüsinud abi saava projekti või tegevuse elujõulisust koos abiga ja ilma abita. Liikmesriikidel tuleks kontrollida, et kõnealune sisedokument kinnitaks projekti/tegevuse mahu või ulatuse või toetatava projektiga seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma olulist suurenemist või projekti/tegevuse lõpuleviimise olulist kiirenemist. Regionaalabi puhul võib ergutava mõju kindlaks teha ka asjaolu alusel, et abi puudumisel ei oleks investeerimisprojekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva suurettevõttest abisaajale antava abi puhul tuleks liikmesriikidel lisaks VKEde suhtes kohaldatavatele tingimustele ka tagada, et abisaaja on oma sisedokumendis analüüsinud abi saava projekti või tegevuse elujõulisust koos abiga ja ilma abita. Liikmesriikidel tuleks kontrollida, et kõnealune sisedokument kinnitaks projekti/tegevuse mahu või ulatuse või toetatava projektiga seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma olulist suurenemist või projekti/tegevuse lõpuleviimise olulist kiirenemist. Regionaalabi puhul võib ergutava mõju kindlaks teha ka asjaolu alusel, et abi puudumisel ei oleks investeerimisprojekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud.

| (30) | Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate puhul tuleks abi ergutava mõju olemasolu pidada kinnitust leidnuks, kui asjaomase abimeetme tulemusel asjaomase ettevõtja palgatud ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb või kui sellega kaasneb lisakulude kandmine puudega töötajatele ettenähtud vahendite või seadmete jaoks. Kui puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antava abi saaja juba sai abi puudega töötajate tööhõive jaoks kas määruses (EÜ) nr 2204/2002 sätestatud tingimustel või komisjoni eraldi heakskiidu alusel, eeldatakse, et varasema meetme puhul täidetud tingimus, mille kohaselt puudega töötajate arv peab kokkuvõttes suurenema, on täidetud ka käesoleva määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate puhul tuleks abi ergutava mõju olemasolu pidada kinnitust leidnuks, kui asjaomase abimeetme tulemusel asjaomase ettevõtja palgatud ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb või kui sellega kaasneb lisakulude kandmine puudega töötajatele ettenähtud vahendite või seadmete jaoks. Kui puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antava abi saaja juba sai abi puudega töötajate tööhõive jaoks kas määruses (EÜ) nr 2204/2002 sätestatud tingimustel või komisjoni eraldi heakskiidu alusel, eeldatakse, et varasema meetme puhul täidetud tingimus, mille kohaselt puudega töötajate arv peab kokkuvõttes suurenema, on täidetud ka käesoleva määruse tähenduses.

| (31) | Maksusoodustustena antavate abimeetmete suhtes tuleks kehtestada konkreetsed ergutavat mõju käsitlevad tingimused, pidades silmas seda, et niisuguse abi andmise kord erineb muu abi andmise korrast. Tuleks eeldada, et nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (22) tingimustele vastav ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluval keskkonnamaksu vähendusel on ergutav mõju, kuna maksumäära vähendamine aitab vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kuna see võimaldab vastu võtta või pikendada asjaomast maksukava ja ergutab sellega keskkonnamaksu maksma kohustatud ettevõtteid vähendama saastemäära. |
| --- | --- |

(31)

Maksusoodustustena antavate abimeetmete suhtes tuleks kehtestada konkreetsed ergutavat mõju käsitlevad tingimused, pidades silmas seda, et niisuguse abi andmise kord erineb muu abi andmise korrast. Tuleks eeldada, et nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (22) tingimustele vastav ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluval keskkonnamaksu vähendusel on ergutav mõju, kuna maksumäära vähendamine aitab vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kuna see võimaldab vastu võtta või pikendada asjaomast maksukava ja ergutab sellega keskkonnamaksu maksma kohustatud ettevõtteid vähendama saastemäära.

| (32) | Lisaks sellele tuleks suurettevõtetele antav erakorraline abi käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, sest seda liiki abi ergutava mõju kindlakstegemist loetakse raskeks. Komisjon uurib kõnealuse ergutava mõju olemasolu asjaomasest abist teatamise kontekstis, võttes aluseks kohaldatavates suunistes, raamistikes või muudes ühenduse õigusaktides sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks sellele tuleks suurettevõtetele antav erakorraline abi käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, sest seda liiki abi ergutava mõju kindlakstegemist loetakse raskeks. Komisjon uurib kõnealuse ergutava mõju olemasolu asjaomasest abist teatamise kontekstis, võttes aluseks kohaldatavates suunistes, raamistikes või muudes ühenduse õigusaktides sätestatud kriteeriumid.

| (33) | Määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohase läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks on asjakohane sellise standardvormi kehtestamine, milles liikmesriigid peaksid abikava või erakorralise abi käesoleva määruse kohase rakendamise korral esitama komisjonile kokkuvõtliku teabe. Kokkuvõtliku teabe vormi tuleks kasutada meetme avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis. Kokkuvõtlik teave tuleks saata komisjonile elektrooniliselt, kasutades selleks ettenähtud IT rakendust. Asjaomane liikmesriik peaks avaldama Internetis niisuguse abimeetme täieliku teksti. Erakorraliste abimeetmete puhul võib ärisaladuse välja jätta. Ärisaladuseks ei tohiks siiski pidada abisaaja nime ja abisumma suurust. Liikmesriigid peaksid tagama abimeetme teksti kättesaadavuse Internetis terve abimeetme kehtivuse ajal. Abi andmise aktis tuleks viidata ka selle akti puhul asjakohastele käesoleva määruse II peatüki erisätetele, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral. |
| --- | --- |

(33)

Määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohase läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks on asjakohane sellise standardvormi kehtestamine, milles liikmesriigid peaksid abikava või erakorralise abi käesoleva määruse kohase rakendamise korral esitama komisjonile kokkuvõtliku teabe. Kokkuvõtliku teabe vormi tuleks kasutada meetme avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis. Kokkuvõtlik teave tuleks saata komisjonile elektrooniliselt, kasutades selleks ettenähtud IT rakendust. Asjaomane liikmesriik peaks avaldama Internetis niisuguse abimeetme täieliku teksti. Erakorraliste abimeetmete puhul võib ärisaladuse välja jätta. Ärisaladuseks ei tohiks siiski pidada abisaaja nime ja abisumma suurust. Liikmesriigid peaksid tagama abimeetme teksti kättesaadavuse Internetis terve abimeetme kehtivuse ajal. Abi andmise aktis tuleks viidata ka selle akti puhul asjakohastele käesoleva määruse II peatüki erisätetele, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral.

| (34) | Läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks tuleks komisjonil kehtestada konkreetsed sisu ja vormi käsitlevad nõuded iga-aastastele aruannetele, mille liikmesriigid komisjonile esitama peavad. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad andmete kohta, mida liikmesriikidel tuleks säilitada käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikavade ja üksikabi kohta, pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklit 15. |
| --- | --- |

(34)

Läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks tuleks komisjonil kehtestada konkreetsed sisu ja vormi käsitlevad nõuded iga-aastastele aruannetele, mille liikmesriigid komisjonile esitama peavad. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad andmete kohta, mida liikmesriikidel tuleks säilitada käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikavade ja üksikabi kohta, pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklit 15.

| (35) | Vaja on kehtestada täiendavad tingimused, millele käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatavad abimeetmed peaksid vastama. Pidades silmas asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkte a ja c, peaks kõnealune abi ühenduse huvidega kooskõlas olemiseks olema proportsionaalne turutõrgete või puudustega, mis tuleb ületada. Seetõttu on asjakohane piirata käesoleva määruse reguleerimisala investeerimisabi puhul abiga, mida antakse seoses teatavate investeeringutega materiaalsesse või immateriaalsesse varasse. Pidades silmas ühenduse liigvõimsust ja konkurentsimoonutuste spetsiifilisi probleeme maanteekaubavedude ja õhutranspordisektoris, ei tohiks nende ettevõtjate abikõlblikud investeerimiskulud, kelle põhitegevusala on kõnealustes transpordisektorites, hõlmata transpordivahendeid ja -seadmeid. Keskkonnaabi puhul peaks kohaldama materiaalse vara määratluse suhtes erisätteid. |
| --- | --- |

(35)

Vaja on kehtestada täiendavad tingimused, millele käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatavad abimeetmed peaksid vastama. Pidades silmas asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkte a ja c, peaks kõnealune abi ühenduse huvidega kooskõlas olemiseks olema proportsionaalne turutõrgete või puudustega, mis tuleb ületada. Seetõttu on asjakohane piirata käesoleva määruse reguleerimisala investeerimisabi puhul abiga, mida antakse seoses teatavate investeeringutega materiaalsesse või immateriaalsesse varasse. Pidades silmas ühenduse liigvõimsust ja konkurentsimoonutuste spetsiifilisi probleeme maanteekaubavedude ja õhutranspordisektoris, ei tohiks nende ettevõtjate abikõlblikud investeerimiskulud, kelle põhitegevusala on kõnealustes transpordisektorites, hõlmata transpordivahendeid ja -seadmeid. Keskkonnaabi puhul peaks kohaldama materiaalse vara määratluse suhtes erisätteid.

| (36) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi reguleerivatele põhimõtetele tuleks abi andmise ajana käsitleda aega, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi asjakohastele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi reguleerivatele põhimõtetele tuleks abi andmise ajana käsitleda aega, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi asjakohastele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada.

| (37) | Vältimaks investeerimisel kapitali tähtsustamist tööjõu ees, tuleks ette näha võimalus mõõta VKEdele investeeringuteks ettenähtud abi ja regionaalabi kas investeerimiskulude põhjal või investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohtadest tulenevate kulude põhjal. |
| --- | --- |

(37)

Vältimaks investeerimisel kapitali tähtsustamist tööjõu ees, tuleks ette näha võimalus mõõta VKEdele investeeringuteks ettenähtud abi ja regionaalabi kas investeerimiskulude põhjal või investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohtadest tulenevate kulude põhjal.

| (38) | Maksuvähenduste vormis antaval keskkonnaabi kaval, ebasoodsas olukorras olevate töötajate jaoks antaval abil, investeeringuteks ettenähtud regionaalabil, uutele väikeettevõtetele antaval abil, naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele antaval abil ja riskikapitali vormis antaval abil, mida antakse abisaajale erakorraliselt, võib olla ulatuslik mõju konkurentsile asjaomasel turul, sest see seab abisaaja soodsamasse olukorda võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ei ole kõnealust abi saanud. Kuna kõnealust abi antakse ainult ühele ettevõtjale, on erakorralisel abil keskkonnale, ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõivele, piirkondlikule ühtekuuluvusele või riskikapitali turutõrkele tõenäoliselt vaid piiratud positiivne struktuurne mõju. Seetõttu tuleks neid abiliike hõlmavad abikavad käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, kuid erakorralise abi andmisest tuleks komisjonile teatada. Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest siiski vabastada erakorraline regionaalabi, kui kõnealust erakorralist abi kasutatakse investeeringuteks ette ettenähtud regionaalabi kava alusel antava abi täiendamiseks; sealjuures tohib erakorraline abi moodustada kuni 50 % kogu investeeringu jaoks ettenähtud abist. |
| --- | --- |

(38)

Maksuvähenduste vormis antaval keskkonnaabi kaval, ebasoodsas olukorras olevate töötajate jaoks antaval abil, investeeringuteks ettenähtud regionaalabil, uutele väikeettevõtetele antaval abil, naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele antaval abil ja riskikapitali vormis antaval abil, mida antakse abisaajale erakorraliselt, võib olla ulatuslik mõju konkurentsile asjaomasel turul, sest see seab abisaaja soodsamasse olukorda võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ei ole kõnealust abi saanud. Kuna kõnealust abi antakse ainult ühele ettevõtjale, on erakorralisel abil keskkonnale, ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõivele, piirkondlikule ühtekuuluvusele või riskikapitali turutõrkele tõenäoliselt vaid piiratud positiivne struktuurne mõju. Seetõttu tuleks neid abiliike hõlmavad abikavad käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, kuid erakorralise abi andmisest tuleks komisjonile teatada. Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest siiski vabastada erakorraline regionaalabi, kui kõnealust erakorralist abi kasutatakse investeeringuteks ette ettenähtud regionaalabi kava alusel antava abi täiendamiseks; sealjuures tohib erakorraline abi moodustada kuni 50 % kogu investeeringu jaoks ettenähtud abist.

| (39) | Käesoleva määruse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abiga seonduvad sätted ei peaks andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega, nagu seda võimaldas määrus (EÜ) nr 70/2001. Siiski peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses ka VKEdele maksta abi välja investeeringuteks ettenähtud regionaalabina, kui on täidetud investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi andmise tingimused. Sama moodi ei peaks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabiga seonduvad sätted andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega. Küll aga peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalset osatähtsust kohaldada projektide puhul, millel on keskkonnale positiivne mõju, kui täidetud on investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmise tingimused. |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abiga seonduvad sätted ei peaks andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega, nagu seda võimaldas määrus (EÜ) nr 70/2001. Siiski peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses ka VKEdele maksta abi välja investeeringuteks ettenähtud regionaalabina, kui on täidetud investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi andmise tingimused. Sama moodi ei peaks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabiga seonduvad sätted andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega. Küll aga peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalset osatähtsust kohaldada projektide puhul, millel on keskkonnale positiivne mõju, kui täidetud on investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmise tingimused.

| (40) | Vähendades ebasoodsas olukorras olevate piirkondade puudusi, edendab regionaalabi liikmesriikide (ja ühenduse tervikuna) majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Regionaalabi on mõeldud kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade arengule kaasa aitamiseks, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist jätkusuutlikul moel. Sellega edendatakse uute käitiste rajamist, olemasolevate käitiste laiendamist, käitiste toodangu mitmekesistamist uute toodetega või olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjalikku muutmist. |
| --- | --- |

(40)

Vähendades ebasoodsas olukorras olevate piirkondade puudusi, edendab regionaalabi liikmesriikide (ja ühenduse tervikuna) majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Regionaalabi on mõeldud kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade arengule kaasa aitamiseks, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist jätkusuutlikul moel. Sellega edendatakse uute käitiste rajamist, olemasolevate käitiste laiendamist, käitiste toodangu mitmekesistamist uute toodetega või olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjalikku muutmist.

| (41) | Selleks et vältida suurte piirkondlike investeerimisprojektide kunstlikku allprojektideks jaotamist, hoides seeläbi kõrvale käesoleva määruse kohaselt sätestatud teatamise künnistest, tuleks suurt investeerimisprojekti käsitleda ühe investeerimisprojektina, kui investeering tehakse sama ettevõtja või samade ettevõtjate poolt kolme aasta jooksul ja koosneb põhivarast, mis moodustab majanduslikult ühtse terviku. Et hinnata, kas investeering moodustab majanduslikult ühtse terviku, tuleks liikmesriikidel võtta arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilise asukoha vahetut lähedust. Majanduslikku terviklikkust tuleks hinnata omandilisest kuuluvusest sõltumatult. See tähendab, et otsustades, kas suurt investeerimisprojekti tuleb käsitleda ühe investeerimisprojektina, peab hinnang olema sama olenemata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral). |
| --- | --- |

(41)

Selleks et vältida suurte piirkondlike investeerimisprojektide kunstlikku allprojektideks jaotamist, hoides seeläbi kõrvale käesoleva määruse kohaselt sätestatud teatamise künnistest, tuleks suurt investeerimisprojekti käsitleda ühe investeerimisprojektina, kui investeering tehakse sama ettevõtja või samade ettevõtjate poolt kolme aasta jooksul ja koosneb põhivarast, mis moodustab majanduslikult ühtse terviku. Et hinnata, kas investeering moodustab majanduslikult ühtse terviku, tuleks liikmesriikidel võtta arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilise asukoha vahetut lähedust. Majanduslikku terviklikkust tuleks hinnata omandilisest kuuluvusest sõltumatult. See tähendab, et otsustades, kas suurt investeerimisprojekti tuleb käsitleda ühe investeerimisprojektina, peab hinnang olema sama olenemata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral).

| (42) | Vastupidiselt regionaalabile, mida võib anda ainult abi saavates piirkondades, peaks olema võimalik anda VKEdele investeerimisabi ja tööhõivealast abi nii abi saavates kui ka abi mitte saavates piirkondades. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalus anda abi saavates piirkondades investeerimisabi, tingimusel et nad täidavad kas kõiki tingimusi, mida kohaldatakse investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi puhul, või kõiki tingimusi, mida kohaldatakse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abi puhul. |
| --- | --- |

(42)

Vastupidiselt regionaalabile, mida võib anda ainult abi saavates piirkondades, peaks olema võimalik anda VKEdele investeerimisabi ja tööhõivealast abi nii abi saavates kui ka abi mitte saavates piirkondades. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalus anda abi saavates piirkondades investeerimisabi, tingimusel et nad täidavad kas kõiki tingimusi, mida kohaldatakse investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi puhul, või kõiki tingimusi, mida kohaldatakse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abi puhul.

| (43) | Abi saavate piirkondade majanduslikku arengut takistavad suhteliselt vähene ettevõtlikkus ja eelkõige keskmisest veelgi harvem uute ettevõtete asutamine. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, mida saab anda lisaks investeeringuteks ettenähtud regionaalabile, et stimuleerida väikeettevõtete käivitamist ja esmast arengut abisaavas piirkonnas. Selleks et tagada, et abi saavate piirkondade uutele ettevõtetele antav abi oleks sihipärane, tuleks see abiliik diferentseerida vastavalt iga piirkonna kategooria raskuste laadile. Lubamatu konkurentsimoonutuste ohu vältimiseks, sealhulgas vältimaks ohtu, et tõrjutakse välja olemasolevad ettevõtted, tuleks abi anda ainult väikeettevõtetele ning sellise abi summad peavad olema piiratud ja vähenevad. Abi andmine eranditult uutele väikeettevõtetele ja naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele võib tekitada väärasid stiimuleid olemasolevatele väikeettevõtetele, nagu soov sulgeda ettevõte ja avada see abi saamiseks uuesti. Liikmesriigid peaksid olema sellest ohust teadlikud ja kavandama abikavasid selliselt, et seda probleemi ei tekiks, näiteks piirates avalduste esitamise võimalusi hiljuti suletud ettevõtete omanikele. |
| --- | --- |

(43)

Abi saavate piirkondade majanduslikku arengut takistavad suhteliselt vähene ettevõtlikkus ja eelkõige keskmisest veelgi harvem uute ettevõtete asutamine. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, mida saab anda lisaks investeeringuteks ettenähtud regionaalabile, et stimuleerida väikeettevõtete käivitamist ja esmast arengut abisaavas piirkonnas. Selleks et tagada, et abi saavate piirkondade uutele ettevõtetele antav abi oleks sihipärane, tuleks see abiliik diferentseerida vastavalt iga piirkonna kategooria raskuste laadile. Lubamatu konkurentsimoonutuste ohu vältimiseks, sealhulgas vältimaks ohtu, et tõrjutakse välja olemasolevad ettevõtted, tuleks abi anda ainult väikeettevõtetele ning sellise abi summad peavad olema piiratud ja vähenevad. Abi andmine eranditult uutele väikeettevõtetele ja naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele võib tekitada väärasid stiimuleid olemasolevatele väikeettevõtetele, nagu soov sulgeda ettevõte ja avada see abi saamiseks uuesti. Liikmesriigid peaksid olema sellest ohust teadlikud ja kavandama abikavasid selliselt, et seda probleemi ei tekiks, näiteks piirates avalduste esitamise võimalusi hiljuti suletud ettevõtete omanikele.

| (44) | Ühenduse majanduslikku arengut võib takistada teatavate elanikkonna rühmade suhteliselt vähene ettevõtlikkus, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast, raskustest rahastamisallikate leidmisel. Komisjon on uurinud turutõrke tekkimise võimalikkust elanikkonna eri rühmade puhul ning võib praegu järeldada, et eriti uute ettevõtete asutajate hulgas on naisi meestest keskmiselt vähem; seda tõendavad muu hulgas ka Eurostati andmed. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, millega ergutatakse naisettevõtjaid asutama ettevõtteid, et aidata kaotada nende jaoks turutõrked, eeskätt seoses juurdepääsuga rahastamisallikatele. Erilised raskused on naiste jaoks seotud ka pereliikmete hoolduskulude katmisega. Niisugune abi aitaks saavutada tegelikku, mitte pelgalt vormilist meeste ja naiste võrdsust, kuna väheneb tegelik ebavõrdsus ettevõtluse valdkonnas, nagu seda nõuab Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigus. Käesoleva määruse kehtivuse lõppemisel peab komisjon kaaluma, kas kõnealune erand ja abisaajate liigid on endiselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(44)

Ühenduse majanduslikku arengut võib takistada teatavate elanikkonna rühmade suhteliselt vähene ettevõtlikkus, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast, raskustest rahastamisallikate leidmisel. Komisjon on uurinud turutõrke tekkimise võimalikkust elanikkonna eri rühmade puhul ning võib praegu järeldada, et eriti uute ettevõtete asutajate hulgas on naisi meestest keskmiselt vähem; seda tõendavad muu hulgas ka Eurostati andmed. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, millega ergutatakse naisettevõtjaid asutama ettevõtteid, et aidata kaotada nende jaoks turutõrked, eeskätt seoses juurdepääsuga rahastamisallikatele. Erilised raskused on naiste jaoks seotud ka pereliikmete hoolduskulude katmisega. Niisugune abi aitaks saavutada tegelikku, mitte pelgalt vormilist meeste ja naiste võrdsust, kuna väheneb tegelik ebavõrdsus ettevõtluse valdkonnas, nagu seda nõuab Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigus. Käesoleva määruse kehtivuse lõppemisel peab komisjon kaaluma, kas kõnealune erand ja abisaajate liigid on endiselt põhjendatud.

| (45) | Säästev areng on koos energeetika konkurentsivõime ja energiavarustuse kindlusega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia üks peamisi tugisambaid. Säästev areng põhineb muu hulgas keskkonnakaitse kõrgel tasemel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Keskkonnasäästlikkuse edendamise ja kliimamuutuste vastase võitluse tulemusel suureneb varustuskindlus ning tagatakse Euroopa majanduse konkurentsivõime ja taskukohase elektrienergia pakkumine. Keskkonnakaitse valdkond seisab sageli vastamisi turutõrgetega, mis esinevad negatiivsete välismõjude vormis. Tavalistes turutingimustes ei pruugi ettevõtjatel tingimata olla stiimulit oma heitmete vähendamiseks, sest selline vähendamine võib suurendada nende kulusid. Kui ettevõtjatele ei panda saastekulude kandmise kohustust, tuleb neid kulusid kanda ühiskonnal tervikuna. Saastekulude ettevõtjatepoolse kandmise saab tagada keskkonnakaitsealaste õigusaktide või maksude kehtestamisega. Asjaolu, et keskkonnakaitse normatiivid ei ole ühenduse tasandil täielikult ühtlustatud, põhjustab tingimuste ebavõrdsust. Lisaks sellele saab veelgi kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutada algatustega, mille eesmärk on teha kohustuslikes ühenduse normatiivides nõutust rohkem, mis võib aga kahjustada asjaomaste ettevõtjate konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(45)

Säästev areng on koos energeetika konkurentsivõime ja energiavarustuse kindlusega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia üks peamisi tugisambaid. Säästev areng põhineb muu hulgas keskkonnakaitse kõrgel tasemel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Keskkonnasäästlikkuse edendamise ja kliimamuutuste vastase võitluse tulemusel suureneb varustuskindlus ning tagatakse Euroopa majanduse konkurentsivõime ja taskukohase elektrienergia pakkumine. Keskkonnakaitse valdkond seisab sageli vastamisi turutõrgetega, mis esinevad negatiivsete välismõjude vormis. Tavalistes turutingimustes ei pruugi ettevõtjatel tingimata olla stiimulit oma heitmete vähendamiseks, sest selline vähendamine võib suurendada nende kulusid. Kui ettevõtjatele ei panda saastekulude kandmise kohustust, tuleb neid kulusid kanda ühiskonnal tervikuna. Saastekulude ettevõtjatepoolse kandmise saab tagada keskkonnakaitsealaste õigusaktide või maksude kehtestamisega. Asjaolu, et keskkonnakaitse normatiivid ei ole ühenduse tasandil täielikult ühtlustatud, põhjustab tingimuste ebavõrdsust. Lisaks sellele saab veelgi kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutada algatustega, mille eesmärk on teha kohustuslikes ühenduse normatiivides nõutust rohkem, mis võib aga kahjustada asjaomaste ettevõtjate konkurentsivõimet.

| (46) | Pidades silmas piisavaid kogemusi, mis on saadud keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel, tuleks teatamiskohustusest vabastada investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, abi ühenduse normatiividest rangematele normatiividele vastavate või nende normatiivide puudumisel keskkonnakaitsele kaasa aitavate transpordivahendite soetamiseks, abi VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega, energia säästvasse kasutamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (sealhulgas jätkusuutlikke biokütustega seotud investeerimisabi), keskkonnauuringuteks antav abi ning teatav keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi. |
| --- | --- |

(46)

Pidades silmas piisavaid kogemusi, mis on saadud keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel, tuleks teatamiskohustusest vabastada investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, abi ühenduse normatiividest rangematele normatiividele vastavate või nende normatiivide puudumisel keskkonnakaitsele kaasa aitavate transpordivahendite soetamiseks, abi VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega, energia säästvasse kasutamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (sealhulgas jätkusuutlikke biokütustega seotud investeerimisabi), keskkonnauuringuteks antav abi ning teatav keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi.

| (47) | Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat maksuvähenduste vormis antavat keskkonnakaitset soodustavat abi ei tohiks kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega anda kauem kui 10 aasta jooksul. Selle perioodi möödumisel peaksid liikmesriigid asjaomaste maksuvähenduste asjakohasust uuesti hindama. See ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust kõnealused või sarnased käesoleva määruse kohased meetmed pärast uuesti hindamist uuesti vastu võtta. |
| --- | --- |

(47)

Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat maksuvähenduste vormis antavat keskkonnakaitset soodustavat abi ei tohiks kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega anda kauem kui 10 aasta jooksul. Selle perioodi möödumisel peaksid liikmesriigid asjaomaste maksuvähenduste asjakohasust uuesti hindama. See ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust kõnealused või sarnased käesoleva määruse kohased meetmed pärast uuesti hindamist uuesti vastu võtta.

| (48) | Keskkonnakaitse jaoks vajalike täiendavate investeeringute või tootmiskulude õige arvutamine on keskse tähtsusega selle kindlaks määramisel, kas abi on asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 kokkusobiv. Kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega peavad abikõlblikud kulud piirduma täiendavate investeerimiskuludega, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase. |
| --- | --- |

(48)

Keskkonnakaitse jaoks vajalike täiendavate investeeringute või tootmiskulude õige arvutamine on keskse tähtsusega selle kindlaks määramisel, kas abi on asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 kokkusobiv. Kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega peavad abikõlblikud kulud piirduma täiendavate investeerimiskuludega, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase.

| (49) | Pidades silmas raskusi, mis võivad tekkida eelkõige seoses lisainvesteeringust saadud kasu leidmisega, tuleks täiendavate investeerimiskulude arvutamiseks ette näha lihtsustatud meetod. Seetõttu tuleks need kulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta tegevustulusid, kulude kokkuhoidu, täiendavat kõrvaltoodangut ega investeeringu kasutusea jooksul tekkinud tegevuskulusid. Investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi erinevate liikide jaoks käesolevas määruses sätestatud abi maksimaalset osatähtsust on seetõttu keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud abi maksimaalse osatähtsusega võrreldes süstemaatiliselt vähendatud. |
| --- | --- |

(49)

Pidades silmas raskusi, mis võivad tekkida eelkõige seoses lisainvesteeringust saadud kasu leidmisega, tuleks täiendavate investeerimiskulude arvutamiseks ette näha lihtsustatud meetod. Seetõttu tuleks need kulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta tegevustulusid, kulude kokkuhoidu, täiendavat kõrvaltoodangut ega investeeringu kasutusea jooksul tekkinud tegevuskulusid. Investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi erinevate liikide jaoks käesolevas määruses sätestatud abi maksimaalset osatähtsust on seetõttu keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud abi maksimaalse osatähtsusega võrreldes süstemaatiliselt vähendatud.

| (50) | Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavate keskkonnainvesteeringute puhul tuleks liikmesriikidel võimaldada valida, kas võtta kasutusele lihtsustatud arvutusmeetod või täiskulude arvestus, mis vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud meetodile. Pidades silmas, et täiskulude arvestusmeetodi kohaldamisel võib tekkida teatavaid praktilisi raskusi, peaks need kuluarvestused sertifitseerima välisaudiitor. |
| --- | --- |

(50)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavate keskkonnainvesteeringute puhul tuleks liikmesriikidel võimaldada valida, kas võtta kasutusele lihtsustatud arvutusmeetod või täiskulude arvestus, mis vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud meetodile. Pidades silmas, et täiskulude arvestusmeetodi kohaldamisel võib tekkida teatavaid praktilisi raskusi, peaks need kuluarvestused sertifitseerima välisaudiitor.

| (51) | Koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmiseks tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi puhul tuleks lisakulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta samade abikõlblike kulude katmiseks võimaldatud teisi toetusmeetmeid, välja arvatud muu investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi. |
| --- | --- |

(51)

Koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmiseks tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi puhul tuleks lisakulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta samade abikõlblike kulude katmiseks võimaldatud teisi toetusmeetmeid, välja arvatud muu investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi.

| (52) | Hüdroelektrijaamadega seotud investeeringute puhul tuleb märkida, et nende keskkonnamõju võib olla kahetine. Kasvuhoonegaaside vähendamise seisukohast on neil kindlasti potentsiaali. Teisest küljest võib sellistel jaamadel olla ka negatiivne mõju, näiteks veesüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(52)

Hüdroelektrijaamadega seotud investeeringute puhul tuleb märkida, et nende keskkonnamõju võib olla kahetine. Kasvuhoonegaaside vähendamise seisukohast on neil kindlasti potentsiaali. Teisest küljest võib sellistel jaamadel olla ka negatiivne mõju, näiteks veesüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

| (53) | Kõrvaldamaks erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, hõlbustamaks VKEdega seonduvate erinevate ühenduse ja liikmesriikide algatuste kooskõlastamist ning halduse selguse ja õiguskindluse huvides peaks käesolevas määruses kasutatav VKE määratlus põhinema määratlusel, mis on eitatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta). (23) |
| --- | --- |

(53)

Kõrvaldamaks erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, hõlbustamaks VKEdega seonduvate erinevate ühenduse ja liikmesriikide algatuste kooskõlastamist ning halduse selguse ja õiguskindluse huvides peaks käesolevas määruses kasutatav VKE määratlus põhinema määratlusel, mis on eitatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta). (23)

| (54) | VKEdel on töökohtade loomisel oluline osa ja nad on üldisemalt võttes ühiskonna stabiilsuse ja majandusarengu edendajad. VKEde arengut võivad aga piirata turutõrked, mis põhjustavad VKEdele tüüpilisi puudusi. VKEdel on tihtipeale raskusi kapitali, riskikapitali või laenu saamisega teatavate finantsturgude madala riskitaluvuse ja selle tõttu, et nad ise suudavad sageli pakkuda üksnes piiratud tagatisi. Nende vähesed vahendid võivad piirata ka nende juurdepääsu teabele, eelkõige uut tehnoloogiat ja võimalikke turge käsitlevale teabele. Seetõttu tuleks VKEde majandustegevuse arengu hõlbustamiseks vabastada käesoleva määrusega teatamiskohustusest teatavad abiliigid, kui abi antakse VKEdele. Sellest tulenevalt on õigustatud vabastada kõnealune abi etteteatamiskohustusest ja eeldada kitsalt käesoleva määruse kohaldamisel, et kui abisaaja vastab käesoleva määruse VKE määratluse tingimustele ja abisumma ei ületa teatamise puhul kohaldatavat künnist, siis piiravad tema arengut VKEdele tüüpilised puudused, mida põhjustavad turutõrked. |
| --- | --- |

(54)

VKEdel on töökohtade loomisel oluline osa ja nad on üldisemalt võttes ühiskonna stabiilsuse ja majandusarengu edendajad. VKEde arengut võivad aga piirata turutõrked, mis põhjustavad VKEdele tüüpilisi puudusi. VKEdel on tihtipeale raskusi kapitali, riskikapitali või laenu saamisega teatavate finantsturgude madala riskitaluvuse ja selle tõttu, et nad ise suudavad sageli pakkuda üksnes piiratud tagatisi. Nende vähesed vahendid võivad piirata ka nende juurdepääsu teabele, eelkõige uut tehnoloogiat ja võimalikke turge käsitlevale teabele. Seetõttu tuleks VKEde majandustegevuse arengu hõlbustamiseks vabastada käesoleva määrusega teatamiskohustusest teatavad abiliigid, kui abi antakse VKEdele. Sellest tulenevalt on õigustatud vabastada kõnealune abi etteteatamiskohustusest ja eeldada kitsalt käesoleva määruse kohaldamisel, et kui abisaaja vastab käesoleva määruse VKE määratluse tingimustele ja abisumma ei ületa teatamise puhul kohaldatavat künnist, siis piiravad tema arengut VKEdele tüüpilised puudused, mida põhjustavad turutõrked.

| (55) | Väikeettevõtete ja keskmise suurusega ettevõtete erinevusi arvestades tuleks väikeettevõtetele ja keskmise suurusega ettevõtetele kehtestada erinevad abi põhiosatähtsused ja soodustused. VKEsid üldiselt kahjustavad turutõrked, muu hulgas juurdepääs rahastamisele, põhjustavad väikeettevõtete arengule keskmise suurusega ettevõtetega võrreldes veelgi suuremaid takistusi. |
| --- | --- |

(55)

Väikeettevõtete ja keskmise suurusega ettevõtete erinevusi arvestades tuleks väikeettevõtetele ja keskmise suurusega ettevõtetele kehtestada erinevad abi põhiosatähtsused ja soodustused. VKEsid üldiselt kahjustavad turutõrked, muu hulgas juurdepääs rahastamisele, põhjustavad väikeettevõtete arengule keskmise suurusega ettevõtetega võrreldes veelgi suuremaid takistusi.

| (56) | Tuginedes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel saadud kogemustele, näib ühenduses esinevat mitmeid spetsiifilisi riskikapitali turutõrkeid seoses teatavat liiki investeeringutega ettevõtjate teatavatel arenguetappidel. Kõnealused turutõrked tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse omavahelisest mittevastavusest. Tulemuseks on, et turul pakutav riskikapital võib osutuda liiga piiratuks ja ettevõtjad ei saa vaatamata väärtuslikule ärimudelile ja kasvuväljavaadetele rahastamist. Riskikapitaliturgudel esinevate turutõrgete peamine allikas, mis eriti mõjutab VKEde juurdepääsu kapitalile ja mis võib õigustada riiklikku sekkumist, on seotud puuduliku või ebaühtlase teabega. Seepärast tuleks teatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada äriliste põhimõtete kohaselt hallatavate investeerimisfondide vormis riskikapitali kavad, kui piisava osa fondi vahenditest moodustab erainvestorite erakapital, mille abil võetakse sihtettevõtete suhtes riskikapitalimeetmeid eesmärgiga teenida kasumit. Tingimused, mille kohaselt investeerimisfondid peavad olema äriliste põhimõtete kohaselt hallatavad ning riskikapitalimeetmed peavad olema suunatud kasumi teenimisele, ei tohiks investeerimisfondidel takistada valimast oma investeeringute eesmärki ja turusegmente, näiteks naisettevõtjate asutatud ettevõtted. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga staatust, mis on sätestatud riskikapitali käsitlevates ühenduse suunistes. |
| --- | --- |

(56)

Tuginedes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel saadud kogemustele, näib ühenduses esinevat mitmeid spetsiifilisi riskikapitali turutõrkeid seoses teatavat liiki investeeringutega ettevõtjate teatavatel arenguetappidel. Kõnealused turutõrked tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse omavahelisest mittevastavusest. Tulemuseks on, et turul pakutav riskikapital võib osutuda liiga piiratuks ja ettevõtjad ei saa vaatamata väärtuslikule ärimudelile ja kasvuväljavaadetele rahastamist. Riskikapitaliturgudel esinevate turutõrgete peamine allikas, mis eriti mõjutab VKEde juurdepääsu kapitalile ja mis võib õigustada riiklikku sekkumist, on seotud puuduliku või ebaühtlase teabega. Seepärast tuleks teatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada äriliste põhimõtete kohaselt hallatavate investeerimisfondide vormis riskikapitali kavad, kui piisava osa fondi vahenditest moodustab erainvestorite erakapital, mille abil võetakse sihtettevõtete suhtes riskikapitalimeetmeid eesmärgiga teenida kasumit. Tingimused, mille kohaselt investeerimisfondid peavad olema äriliste põhimõtete kohaselt hallatavad ning riskikapitalimeetmed peavad olema suunatud kasumi teenimisele, ei tohiks investeerimisfondidel takistada valimast oma investeeringute eesmärki ja turusegmente, näiteks naisettevõtjate asutatud ettevõtted. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga staatust, mis on sätestatud riskikapitali käsitlevates ühenduse suunistes.

| (57) | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib toetada majanduskasvu, tugevdades konkurentsivõimet ning suurendades tööhõivet. Kogemuste põhjal, mis on saadud määruse (EÜ) nr 364/2004, uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku rakendamisel, näib, et võttes arvesse nii VKEde kui ka suurettevõtete suutlikkust teadus- ja arendustegevuseks, võivad turutõrked takistada turul saavutada optimaalset toodangut ning kaasa tuua ebatõhusa tulemuse. Kõnealused ebatõhusad tulemused seonduvad üldiselt positiivsete välismõjude/teadmiste leviku, üldkasutatavate hüvede/teadmiste leviku, puuduliku või ebaühtlase teabe ning koordineerimise ja võrgustikuga seotud tõrgetega. |
| --- | --- |

(57)

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib toetada majanduskasvu, tugevdades konkurentsivõimet ning suurendades tööhõivet. Kogemuste põhjal, mis on saadud määruse (EÜ) nr 364/2004, uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku rakendamisel, näib, et võttes arvesse nii VKEde kui ka suurettevõtete suutlikkust teadus- ja arendustegevuseks, võivad turutõrked takistada turul saavutada optimaalset toodangut ning kaasa tuua ebatõhusa tulemuse. Kõnealused ebatõhusad tulemused seonduvad üldiselt positiivsete välismõjude/teadmiste leviku, üldkasutatavate hüvede/teadmiste leviku, puuduliku või ebaühtlase teabe ning koordineerimise ja võrgustikuga seotud tõrgetega.

| (58) | Eriti oluline on anda teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks abi eriti VKEdele, kuna VKEde üks struktuurseid halvemusi seisneb raskustes, mis neil võivad tekkida ligipääsul uutele tehnoloogilistele saavutustele, tehnosiiretele või kõrge kvalifikatsiooniga personalile. Seetõttu tuleks etteteatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada VKEdele teadus- ja arendustegevuse projektideks, tehnilise teostatavuse uuringuteks ja tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi, noortele innovatiivsetele väikeettevõtetele antav abi, innovatsiooni nõuandeteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks ning kõrge kvalifikatsiooniga personali laenamiseks antav abi. |
| --- | --- |

(58)

Eriti oluline on anda teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks abi eriti VKEdele, kuna VKEde üks struktuurseid halvemusi seisneb raskustes, mis neil võivad tekkida ligipääsul uutele tehnoloogilistele saavutustele, tehnosiiretele või kõrge kvalifikatsiooniga personalile. Seetõttu tuleks etteteatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada VKEdele teadus- ja arendustegevuse projektideks, tehnilise teostatavuse uuringuteks ja tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi, noortele innovatiivsetele väikeettevõtetele antav abi, innovatsiooni nõuandeteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks ning kõrge kvalifikatsiooniga personali laenamiseks antav abi.

| (59) | Teadus- ja arendustegevuse projektidele antava abi puhul peaks abi saav osa uurimisprojektist olema täielikult liigitatav alusuuringuteks, rakendusuuringuteks või tootearenduseks. Kui projekt koosneb erinevatest ülesannetest, tuleks iga ülesanne liigitada alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse alla või ülesannete alla, mis ei kuulu ühtegi nimetatud kategooriasse. Kõnealuse liigitamise puhul ei pea tingimata lähtuma kronoloogilisest lähenemisviisist, mille puhul liigutakse alusuuringute juurest ajaliselt järjest edasi turule lähemalolevate tegevuste poole. Sellest tulenevalt võib projekti hilisemas etapis täidetud ülesande liigitada rakendusuuringute hulka. Sama moodi ei saa välistada, et projekti varasemas etapis läbiviidud tegevus võiks endast kujutada tootearendust. |
| --- | --- |

(59)

Teadus- ja arendustegevuse projektidele antava abi puhul peaks abi saav osa uurimisprojektist olema täielikult liigitatav alusuuringuteks, rakendusuuringuteks või tootearenduseks. Kui projekt koosneb erinevatest ülesannetest, tuleks iga ülesanne liigitada alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse alla või ülesannete alla, mis ei kuulu ühtegi nimetatud kategooriasse. Kõnealuse liigitamise puhul ei pea tingimata lähtuma kronoloogilisest lähenemisviisist, mille puhul liigutakse alusuuringute juurest ajaliselt järjest edasi turule lähemalolevate tegevuste poole. Sellest tulenevalt võib projekti hilisemas etapis täidetud ülesande liigitada rakendusuuringute hulka. Sama moodi ei saa välistada, et projekti varasemas etapis läbiviidud tegevus võiks endast kujutada tootearendust.

| (60) | Põllumajandussektoris tuleks teatav teadus- ja arendustegevusele antav abi teatamiskohustusest vabastada, kui täidetud on tingimused, mis on sarnased tingimustega, mis on ette nähtud erisätetes, mis on põllumajandussektori jaoks kehtestatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta. Kui kõnealused eritingimused ei ole täidetud, võib abi teatamiskohustusest vabastada, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse uurimis- ja arendustegevusega seonduvates üldsätetes. |
| --- | --- |

(60)

Põllumajandussektoris tuleks teatav teadus- ja arendustegevusele antav abi teatamiskohustusest vabastada, kui täidetud on tingimused, mis on sarnased tingimustega, mis on ette nähtud erisätetes, mis on põllumajandussektori jaoks kehtestatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta. Kui kõnealused eritingimused ei ole täidetud, võib abi teatamiskohustusest vabastada, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse uurimis- ja arendustegevusega seonduvates üldsätetes.

| (61) | Koolituse ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise edendamine ning puudega töötajate tööhõive lisakulude hüvitamine on ühenduse ja selle liikmesriikide majandus- ja sotsiaalpoliitika keskne eesmärk. |
| --- | --- |

(61)

Koolituse ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise edendamine ning puudega töötajate tööhõive lisakulude hüvitamine on ühenduse ja selle liikmesriikide majandus- ja sotsiaalpoliitika keskne eesmärk.

| (62) | Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtted saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli ühenduse tööhõivestrateegias. Koolitus, sealhulgas e-õpe, on keskse tähtsusega ka teadmiste kui esmatähtsa avaliku hüve loomisel, omandamisel ja levitamisel. Pidades silmas asjaolu, et ühenduses tegutsevad ettevõtjad investeerivad üldiselt liiga vähe oma töötajate koolitamisse, eriti kui kõnealune koolitamine on oma laadilt üldine ja ei too asjaomasele ettevõtjale otsest ja konkreetset kasu, võib riigiabi aidata kõnealust turutõrget kõrvaldada. Seetõttu tuleks kõnealune abi teatavatel tingimustel etteteatamise kohustusest vabastada. Pidades silmas konkreetseid puudusi, millega VKEd vastamisi seisavad, ja suhteliselt suuremaid kulusid, mida nad peavad koolitusse investeerimisel kandma, tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsust VKEde puhul suurendada. Mereveondusalase koolituse tunnusjooned õigustavad eraldi lähenemisviisi kasutamist selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(62)

Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtted saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli ühenduse tööhõivestrateegias. Koolitus, sealhulgas e-õpe, on keskse tähtsusega ka teadmiste kui esmatähtsa avaliku hüve loomisel, omandamisel ja levitamisel. Pidades silmas asjaolu, et ühenduses tegutsevad ettevõtjad investeerivad üldiselt liiga vähe oma töötajate koolitamisse, eriti kui kõnealune koolitamine on oma laadilt üldine ja ei too asjaomasele ettevõtjale otsest ja konkreetset kasu, võib riigiabi aidata kõnealust turutõrget kõrvaldada. Seetõttu tuleks kõnealune abi teatavatel tingimustel etteteatamise kohustusest vabastada. Pidades silmas konkreetseid puudusi, millega VKEd vastamisi seisavad, ja suhteliselt suuremaid kulusid, mida nad peavad koolitusse investeerimisel kandma, tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsust VKEde puhul suurendada. Mereveondusalase koolituse tunnusjooned õigustavad eraldi lähenemisviisi kasutamist selles valdkonnas.

| (63) | Eristada võib üld- ja erikoolitust. Lubatud abi osatähtsused peaksid erinema sõltuvalt pakutava koolituse liigist ja ettevõtja suurusest. Üldkoolitus annab ülekantavaid oskusi ja parandab tunduvalt koolitatud töötaja tööalast konkurentsivõimet. Selleks antav abi moonutab konkurentsi vähem, mistõttu saab etteteatamiskohustusest vabastada suurema osatähtsusega abi. Erikoolitusega, millest saab peaasjalikult kasu ettevõtja, kaasneb suurem konkurentsi moonutamise oht, mistõttu peaks etteteatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsus olema palju väiksem. Koolitust tuleks oma laadilt lugeda üldkoolituseks ka siis, kui see on seotud keskkonnakorralduse, keskkonnahoidlike uuenduste või ettevõtete sotsiaalse vastutusega ja seega suurendab abisaaja suutlikkust anda oma panus keskkonna valdkonna üldiste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(63)

Eristada võib üld- ja erikoolitust. Lubatud abi osatähtsused peaksid erinema sõltuvalt pakutava koolituse liigist ja ettevõtja suurusest. Üldkoolitus annab ülekantavaid oskusi ja parandab tunduvalt koolitatud töötaja tööalast konkurentsivõimet. Selleks antav abi moonutab konkurentsi vähem, mistõttu saab etteteatamiskohustusest vabastada suurema osatähtsusega abi. Erikoolitusega, millest saab peaasjalikult kasu ettevõtja, kaasneb suurem konkurentsi moonutamise oht, mistõttu peaks etteteatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsus olema palju väiksem. Koolitust tuleks oma laadilt lugeda üldkoolituseks ka siis, kui see on seotud keskkonnakorralduse, keskkonnahoidlike uuenduste või ettevõtete sotsiaalse vastutusega ja seega suurendab abisaaja suutlikkust anda oma panus keskkonna valdkonna üldiste eesmärkide saavutamiseks.

| (64) | Teatavat liiki ebasoodsas olukorras olevatel või puudega töötajatel on ikka veel väga raske tööturule siseneda. Seetõttu on põhjendatud, et riigiasutused kohaldavad meetmeid, mis ergutavad ettevõtjaid suurendama oma töötajate, eelkõige kõnealuste ebasoodsas olukorras olevate töötajate arvu. Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav tööhõivealane abi avaldaks positiivset mõju kõnealust liiki töötajate tööhõive tasemele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune abi vabastada etteteatamiskohustusest, kui on tõenäoline, et see aitab kõnealust liiki töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule või puudega töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule ja sinna püsima jääda. |
| --- | --- |

(64)

Teatavat liiki ebasoodsas olukorras olevatel või puudega töötajatel on ikka veel väga raske tööturule siseneda. Seetõttu on põhjendatud, et riigiasutused kohaldavad meetmeid, mis ergutavad ettevõtjaid suurendama oma töötajate, eelkõige kõnealuste ebasoodsas olukorras olevate töötajate arvu. Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav tööhõivealane abi avaldaks positiivset mõju kõnealust liiki töötajate tööhõive tasemele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune abi vabastada etteteatamiskohustusest, kui on tõenäoline, et see aitab kõnealust liiki töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule või puudega töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule ja sinna püsima jääda.

| (65) | Puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antavat abi võib arvutada vastavalt iga puudega töötaja puude astmele või anda kindla summana, tingimusel et kummagi meetodi kasutamisel ei ületa abi summa ühegi töötaja puhul abi osatähtsuse ülemmäära. |
| --- | --- |

(65)

Puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antavat abi võib arvutada vastavalt iga puudega töötaja puude astmele või anda kindla summana, tingimusel et kummagi meetodi kasutamisel ei ületa abi summa ühegi töötaja puhul abi osatähtsuse ülemmäära.

| (66) | On asjakohane näha ette üleminekusätted üksikabi puhul, mis on antud enne käesoleva määruse jõustumist ja millest, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust, ei ole teatatud. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 kehtetuks tunnistamisega tuleks lubada jätkata teatamiskohustusest vabastatud olemasolevate investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavade rakendamist kõnealuses määruses ettenähtud tingimuste alusel, kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 teise lõiguga. |
| --- | --- |

(66)

On asjakohane näha ette üleminekusätted üksikabi puhul, mis on antud enne käesoleva määruse jõustumist ja millest, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust, ei ole teatatud. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 kehtetuks tunnistamisega tuleks lubada jätkata teatamiskohustusest vabastatud olemasolevate investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavade rakendamist kõnealuses määruses ettenähtud tingimuste alusel, kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 teise lõiguga.

| (67) | Pidades silmas komisjoni kogemusi kõnealuses valdkonnas ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabipoliitikat läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kohaldamise aega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks käesoleva määruse alusel juba vabastatud abikavade suhtes jääma vabastus kehtima veel kuueks kuuks, et jätta liikmesriikidele aega kohanemiseks. |
| --- | --- |

(67)

Pidades silmas komisjoni kogemusi kõnealuses valdkonnas ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabipoliitikat läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kohaldamise aega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks käesoleva määruse alusel juba vabastatud abikavade suhtes jääma vabastus kehtima veel kuueks kuuks, et jätta liikmesriikidele aega kohanemiseks.

| (68) | Määrus (EÜ) nr 70/2001, määrus (EÜ) nr 68/2001, määrus (EÜ) nr 2204/2002 kaotasid kehtivuse 30. juunil 2008. aastal ning määrus (EÜ) nr 1628/2006 tuleks tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(68)

Määrus (EÜ) nr 70/2001, määrus (EÜ) nr 68/2001, määrus (EÜ) nr 2204/2002 kaotasid kehtivuse 30. juunil 2008. aastal ning määrus (EÜ) nr 1628/2006 tuleks tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

SISUKORD

| I peatükk | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

I peatükk

| Artikkel 1 | Reguleerimisala |
| --- | --- |

Artikkel 1

| Artikkel 2 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 2

| Artikkel 3 | Teatamiskohustusest vabastamise tingimused |
| --- | --- |

Artikkel 3

| Artikkel 4 | Abi osatähtsus ja abikõlblikud kulud |
| --- | --- |

Artikkel 4

| Artikkel 5 | Abi läbipaistvus |
| --- | --- |

Artikkel 5

| Artikkel 6 | Eraldi teatamise künnised |
| --- | --- |

Artikkel 6

| Artikkel 7 | Kumuleerimine |
| --- | --- |

Artikkel 7

| Artikkel 8 | Ergutav mõju |
| --- | --- |

Artikkel 8

| Artikkel 9 | Läbipaistvus |
| --- | --- |

Artikkel 9

| Artikkel 10 | Järelevalve |
| --- | --- |

Artikkel 10

| Artikkel 11 | Iga-aastane aruandlus |
| --- | --- |

Artikkel 11

| Artikkel 12 | Investeerimisabi suhtes kohaldatavad eritingimused |
| --- | --- |

Artikkel 12

| II peatükk | ERINEVATE ABILIIKIDE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED |
| --- | --- |

II peatükk

| 1. jagu | Regionaalabi |
| --- | --- |

1. jagu

| Artikkel 13 | Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi |
| --- | --- |

Artikkel 13

| Artikkel 14 | Uutele väikeettevõtetele antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 14

| 2. jagu | VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi |
| --- | --- |

2. jagu

| Artikkel 15 | VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi |
| --- | --- |

Artikkel 15

| 3. jagu | Abi andmine naisettevõtjatele |
| --- | --- |

3. jagu

| Artikkel 16 | Abi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele |
| --- | --- |

Artikkel 16

| 4. jagu | Keskkonnakaitseks antav abi |
| --- | --- |

4. jagu

| Artikkel 17 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 17

| Artikkel 18 | Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel |
| --- | --- |

Artikkel 18

| Artikkel 19 | Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad |
| --- | --- |

Artikkel 19

| Artikkel 20 | Abi, mida antakse VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega |
| --- | --- |

Artikkel 20

| Artikkel 21 | Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi |
| --- | --- |

Artikkel 21

| Artikkel 22 | Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi |
| --- | --- |

Artikkel 22

| Artikkel 23 | Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi |
| --- | --- |

Artikkel 23

| Artikkel 24 | Keskkonnauuringuteks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 24

| Artikkel 25 | Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 25

| 5. jagu | VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi |
| --- | --- |

5. jagu

| Artikkel 26 | VKEdele nõustamiseks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 26

| Artikkel 27 | VKEdele messidel osalemiseks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 27

| 6. jagu | Riskikapitali vormis antav abi |
| --- | --- |

6. jagu

| Artikkel 28 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 28

| Artikkel 29 | Riskikapitali vormis antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 29

| 7. jagu | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi |
| --- | --- |

7. jagu

| Artikkel 30 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 30

| Artikkel 31 | Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 31

| Artikkel 32 | Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 32

| Artikkel 33 | VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 33

| Artikkel 34 | Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 34

| Artikkel 35 | Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 35

| Artikkel 36 | Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 36

| Artikkel 37 | Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 37

| 8. jagu | Koolitusabi |
| --- | --- |

8. jagu

| Artikkel 38 | Mõisted |
| --- | --- |

Artikkel 38

| Artikkel 39 | Koolitusabi |
| --- | --- |

Artikkel 39

| 9. jagu | Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi |
| --- | --- |

9. jagu

| Artikkel 40 | Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 40

| Artikkel 41 | Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 41

| Artikkel 42 | Puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks antav abi |
| --- | --- |

Artikkel 42

| III peatükk | LÕPPSÄTTED |
| --- | --- |

III peatükk

| Artikkel 43 | Kehtetuks tunnistamine |
| --- | --- |

Artikkel 43

| Artikkel 44 | Üleminekusätted |
| --- | --- |

Artikkel 44

| Artikkel 45 | Jõustumine ja kohaldamine |
| --- | --- |

Artikkel 45

| I lisa | VKE määratlus |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | Teadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral
  Suurtele investeerimisprojektidele antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral |
| --- | --- |

II lisa

Teadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral

Suurtele investeerimisprojektidele antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral

| III lisa | Vorm artikli 9 lõike 1 kohase kokkuvõtliku teabe esitamiseks |
| --- | --- |

III lisa

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste abiliikide suhtes:

| a) | regionaalabi; |
| --- | --- |

a)

regionaalabi;

| b) | VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi; |
| --- | --- |

b)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi;

| c) | naisettevõtjatele ettevõtete asutamiseks antav abi; |
| --- | --- |

c)

naisettevõtjatele ettevõtete asutamiseks antav abi;

| d) | keskkonnakaitseks antav abi; |
| --- | --- |

d)

keskkonnakaitseks antav abi;

| e) | VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi; |
| --- | --- |

e)

VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi;

| f) | riskikapitali vormis antav abi; |
| --- | --- |

f)

riskikapitali vormis antav abi;

| g) | teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi; |
| --- | --- |

g)

teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi;

| h) | koolitusabi; |
| --- | --- |

h)

koolitusabi;

| i) | ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi. |
| --- | --- |

i)

ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgneva suhtes:

| a) | ekspordiga seotud tegevusele antav abi, täpsemalt abi, mis on otseselt seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega; |
| --- | --- |

a)

ekspordiga seotud tegevusele antav abi, täpsemalt abi, mis on otseselt seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;

| b) | abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel. |
| --- | --- |

b)

abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel.

3.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigis majandusharudes antava abi suhtes, välja arvatud järgneva suhtes:

| a) | nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (24) reguleeritav abi tegevuse soodustamiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi; |
| --- | --- |

a)

nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (24) reguleeritav abi tegevuse soodustamiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi;

| b) | põllumajandustoodete esmatootmise alase tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks antav abi, keskkonnaabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni määrust (EÜ) nr 1857/2006; |
| --- | --- |

b)

põllumajandustoodete esmatootmise alase tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks antav abi, keskkonnaabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni määrust (EÜ) nr 1857/2006;

| c) | põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alase tegevuse soodustamiseks antav abi järgmistel juhtudel:






  i) | kui abisumma on kindlaks määratud kõnealuste esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või |
| --- | --- | --- |

c)

põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alase tegevuse soodustamiseks antav abi järgmistel juhtudel:

i)

kui abisumma on kindlaks määratud kõnealuste esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või

| ii) | kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele; |
| --- | --- |

ii)

kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele;

| d) | söesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, uurimis- ja arendustegevuseks antav abi ning keskkonnaabi; |
| --- | --- |

d)

söesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, uurimis- ja arendustegevuseks antav abi ning keskkonnaabi;

| e) | terasesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi; |
| --- | --- |

e)

terasesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi;

| f) | laevaehitussektoris tegevuse soodustamiseks antav regionaalabi; |
| --- | --- |

f)

laevaehitussektoris tegevuse soodustamiseks antav regionaalabi;

| g) | sünteeskiusektoris tegevuse soodustamiseks antav abi. |
| --- | --- |

g)

sünteeskiusektoris tegevuse soodustamiseks antav abi.

4.   Käesolevat määrust ei kohaldata regionaalabi kavade suhtes, mis on suunatud konkreetsetele tootmise või teeninduse valdkonda kuuluvatele majandusharudele. Turismialasele tegevusele suunatud kavasid ei käsitleta konkreetsetele sektoritele suunatuna.

5.   Käesolevat määrust ei kohaldata suurettevõtetele antava erakorralise abi suhtes, välja arvatud artikli 13 lõikes 1 sätestatud juhtudel.

6.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgneva abi suhtes:

| a) | abikavad, millega ei ole selgesõnaliselt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

a)

abikavad, millega ei ole selgesõnaliselt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| b) | sellisele ettevõtjale antav erakorraline abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

b)

sellisele ettevõtjale antav erakorraline abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| c) | raskustes olevatele ettevõtjatele antav abi. |
| --- | --- |

c)

raskustes olevatele ettevõtjatele antav abi.

7.   Lõike 6 punkti c tähenduses loetakse väikeettevõte raskustes olevaks ettevõtjaks, kui ta vastab järgmistele tingimustele:

| a) | tegemist on piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma põhikirjajärgsest kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või |
| --- | --- |

a)

tegemist on piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma põhikirjajärgsest kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või

| b) | tegemist on äriühinguga, kus vähemalt mõnel äriühingu liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja äriühing on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul või |
| --- | --- |

b)

tegemist on äriühinguga, kus vähemalt mõnel äriühingu liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja äriühing on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul või

| c) | asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

c)

asjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEd ei loeta käesoleva määruse kohaldamisel kõnealusel perioodil raskustes olevaks, välja arvatud juhul, kui ta vastab esimese lõigu punkti c tingimusele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | abi - igasugune meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

1)

abi - igasugune meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele;

| 2) | abikava – mis tahes dokument, mille alusel võidakse ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määratlemata ajaks ja/või määratlemata ulatuses; |
| --- | --- |

2)

abikava – mis tahes dokument, mille alusel võidakse ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määratlemata ajaks ja/või määratlemata ulatuses;

| 3) | üksikabi on






  a) | erakorraline abi ja |
| --- | --- | --- |

3)

üksikabi on

a)

erakorraline abi ja

| b) | teatamisele kuuluv abikava raames antav abi; |
| --- | --- |

b)

teatamisele kuuluv abikava raames antav abi;

| 4) | erakorraline abi – üksikabi, mida ei anta abikava alusel; |
| --- | --- |

4)

erakorraline abi – üksikabi, mida ei anta abikava alusel;

| 5) | abi osatähtsus – abisumma, mis on väljendatud protsendina abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

5)

abi osatähtsus – abisumma, mis on väljendatud protsendina abikõlblikest kuludest;

| 6) | läbipaistev abi – abi, mille puhul on ilma riskianalüüsi tegemata võimalik brutotoetusekvivalent eelnevalt täpselt välja arvutada; |
| --- | --- |

6)

läbipaistev abi – abi, mille puhul on ilma riskianalüüsi tegemata võimalik brutotoetusekvivalent eelnevalt täpselt välja arvutada;

| 7) | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ehk VKEd – I lisas sätestatud kriteeriumitele vastavad ettevõtjad; |
| --- | --- |

7)

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ehk VKEd – I lisas sätestatud kriteeriumitele vastavad ettevõtjad;

| 8) | suurettevõtted – ettevõtjad, kes ei vasta I lisas sätestatud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

8)

suurettevõtted – ettevõtjad, kes ei vasta I lisas sätestatud kriteeriumitele;

| 9) | abi saavad piirkonnad – regionaalabikõlblikud piirkonnad, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis; |
| --- | --- |

9)

abi saavad piirkonnad – regionaalabikõlblikud piirkonnad, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis;

| 10) | materiaalne vara – vara, mis seondub maa, ehitiste, tootmisrajatiste, masinate ja seadmetega, ilma et see piiraks artikli 17 punkti 12 kohaldamist; transpordisektoris loetakse transpordivahendid ja transpordiseadmed abikõlblikuks varaks, välja arvatud regionaalabi puhul ning välja arvatud maanteekaubaveod ja õhutransport; |
| --- | --- |

10)

materiaalne vara – vara, mis seondub maa, ehitiste, tootmisrajatiste, masinate ja seadmetega, ilma et see piiraks artikli 17 punkti 12 kohaldamist; transpordisektoris loetakse transpordivahendid ja transpordiseadmed abikõlblikuks varaks, välja arvatud regionaalabi puhul ning välja arvatud maanteekaubaveod ja õhutransport;

| 11) | immateriaalne vara – vara, mis saadakse tehnosiirde käigus patendiõiguste, litsentside, oskusteabe või patentimata tehniliste teadmiste omandamise teel; |
| --- | --- |

11)

immateriaalne vara – vara, mis saadakse tehnosiirde käigus patendiõiguste, litsentside, oskusteabe või patentimata tehniliste teadmiste omandamise teel;

| 12) | suur investeerimisprojekt – investeering põhivarasse, mille abikõlblikud kulud ületavad 50 miljonit eurot, arvutatuna abi andmise kuupäeval kehtivate hindade ja vahetuskursside kohaselt; |
| --- | --- |

12)

suur investeerimisprojekt – investeering põhivarasse, mille abikõlblikud kulud ületavad 50 miljonit eurot, arvutatuna abi andmise kuupäeval kehtivate hindade ja vahetuskursside kohaselt;

| 13) | töötajate arv – aasta tööühikute arv ehk ühe aasta jooksul täisajaga töötanud töötajate arv, kus osalist tööaega ja hooajatööd mõõdetakse aasta tööühiku murdosades; |
| --- | --- |

13)

töötajate arv – aasta tööühikute arv ehk ühe aasta jooksul täisajaga töötanud töötajate arv, kus osalist tööaega ja hooajatööd mõõdetakse aasta tööühiku murdosades;

| 14) | investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohad – investeeringuga seonduva tegevusega seotud töökohad, sealhulgas töökohad, mis on loodud investeeringuga loodud tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemise tulemusel; |
| --- | --- |

14)

investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohad – investeeringuga seonduva tegevusega seotud töökohad, sealhulgas töökohad, mis on loodud investeeringuga loodud tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemise tulemusel;

| 15) | palgakulud – seoses asjaomaste töökohtadega abisaaja poolt tegelikult väljamaksmisele kuuluv kogusumma, mis hõlmab järgnevat:






  a) | maksustamiseelne brutopalk; |
| --- | --- | --- |

15)

palgakulud – seoses asjaomaste töökohtadega abisaaja poolt tegelikult väljamaksmisele kuuluv kogusumma, mis hõlmab järgnevat:

a)

maksustamiseelne brutopalk;

| b) | kohustuslikud maksed, näiteks sotsiaalkindlustusmaksed ja |
| --- | --- |

b)

kohustuslikud maksed, näiteks sotsiaalkindlustusmaksed ja

| c) | lapse- ja vanemahoolduskulud; |
| --- | --- |

c)

lapse- ja vanemahoolduskulud;

| 16) | VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi – artiklis 15 sätestatud tingimustele vastav abi; |
| --- | --- |

16)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi – artiklis 15 sätestatud tingimustele vastav abi;

| 17) | investeerimisabi – järgmistes artiklites ettenähtud abiliigid: artikkel 13, investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi; artikkel 15, VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi ning artiklid 18–23, keskkonnakaitseks antav investeerimisabi; |
| --- | --- |

17)

investeerimisabi – järgmistes artiklites ettenähtud abiliigid: artikkel 13, investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi; artikkel 15, VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi ning artiklid 18–23, keskkonnakaitseks antav investeerimisabi;

| 18) | ebasoodsas olukorras olev töötaja on:






  a) | isik, kellel ei ole viimase kuue kuu jooksul olnud alalist palgalist töökohta; |
| --- | --- | --- |

18)

ebasoodsas olukorras olev töötaja on:

a)

isik, kellel ei ole viimase kuue kuu jooksul olnud alalist palgalist töökohta;

| b) | isik, kes ei ole omandanud keskharidust ega kutseharidust (ISCED 3); |
| --- | --- |

b)

isik, kes ei ole omandanud keskharidust ega kutseharidust (ISCED 3);

| c) | üle 50aastane isik; |
| --- | --- |

c)

üle 50aastane isik;

| d) | üksi elav täiskasvanu, kellel on vähemalt üks ülalpeetav; |
| --- | --- |

d)

üksi elav täiskasvanu, kellel on vähemalt üks ülalpeetav;

| e) | isik, kes töötab sektoris või ametialal, mille puhul sooline ebavõrdsus ületab vähemalt 25 % võrra asjaomase liikmesriigi kõikide majandussektorite keskmist soolist ebavõrdsust, kui isik kuulub vastavasse vähemusse või |
| --- | --- |

e)

isik, kes töötab sektoris või ametialal, mille puhul sooline ebavõrdsus ületab vähemalt 25 % võrra asjaomase liikmesriigi kõikide majandussektorite keskmist soolist ebavõrdsust, kui isik kuulub vastavasse vähemusse või

| f) | isik, kes on liikmesriigi rahvusvähemuse liige ja kellel on vaja arendada keelelist, kutseõppe või töökogemuse profiili, et tõhustada oma väljavaateid püsiva töökoha leidmiseks; |
| --- | --- |

f)

isik, kes on liikmesriigi rahvusvähemuse liige ja kellel on vaja arendada keelelist, kutseõppe või töökogemuse profiili, et tõhustada oma väljavaateid püsiva töökoha leidmiseks;

| 19) | eriti ebasoodsas olukorras olev töötaja – isik, kes on olnud töötu vähemalt 24 kuud; |
| --- | --- |

19)

eriti ebasoodsas olukorras olev töötaja – isik, kes on olnud töötu vähemalt 24 kuud;

| 20) | puudega töötaja – järgmised isikud:






  a) | isikud, kes on tunnistatud liikmesriigi õiguse kohaselt puudega isikuks; |
| --- | --- | --- |

20)

puudega töötaja – järgmised isikud:

a)

isikud, kes on tunnistatud liikmesriigi õiguse kohaselt puudega isikuks;

| b) | isikud, kellel on tunnistatud olevat piiratud töövõime, mis tuleneb füüsilisest, vaimsest või psühholoogilisest vaegusest; |
| --- | --- |

b)

isikud, kellel on tunnistatud olevat piiratud töövõime, mis tuleneb füüsilisest, vaimsest või psühholoogilisest vaegusest;

| 21) | kaitstud töökoht – töökoht ettevõttes, mille töötajatest vähemalt 50 % on puudega isikud; |
| --- | --- |

21)

kaitstud töökoht – töökoht ettevõttes, mille töötajatest vähemalt 50 % on puudega isikud;

| 22) | põllumajandustooted –






  a) | asutamislepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud määruse (EÜ) nr 104/2000 reguleerimisalasse kuuluvad kalandus- ja vesiviljelustooted; |
| --- | --- | --- |

22)

põllumajandustooted –

a)

asutamislepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud määruse (EÜ) nr 104/2000 reguleerimisalasse kuuluvad kalandus- ja vesiviljelustooted;

| b) | CN-koodide 4502, 4503 ja 4504 alla kuuluvad tooted (korkmaterjalist tooted); |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 4502, 4503 ja 4504 alla kuuluvad tooted (korkmaterjalist tooted);

| c) | piima ja piimatooteid jäljendavad või asendavad tooted, millele on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007. (25) |
| --- | --- |

c)

piima ja piimatooteid jäljendavad või asendavad tooted, millele on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007. (25)

| 23) | põllumajandustoodete töötlemine – põllumajandustoodete töötlemine, mille saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mis on vajalik loomse või taimse saaduse esmamüügiks ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

23)

põllumajandustoodete töötlemine – põllumajandustoodete töötlemine, mille saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mis on vajalik loomse või taimse saaduse esmamüügiks ettevalmistamiseks;

| 24) | põllumajandustoodete turustamine – omamine või väljapanek, mille eesmärk on müük, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muu turustamise viis, välja arvatud esmatootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele ja mis tahes tegevus, millega toodet esmamüügiks ette valmistatakse; esmatootja poolset lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena, kui see toimub selleks ettenähtud kohas; |
| --- | --- |

24)

põllumajandustoodete turustamine – omamine või väljapanek, mille eesmärk on müük, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muu turustamise viis, välja arvatud esmatootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele ja mis tahes tegevus, millega toodet esmamüügiks ette valmistatakse; esmatootja poolset lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena, kui see toimub selleks ettenähtud kohas;

| 25) | turismialane tegevus – järgmine NACE Rev. 2 kohane tegevus:






  a) | NACE 55: majutus; |
| --- | --- | --- |

25)

turismialane tegevus – järgmine NACE Rev. 2 kohane tegevus:

a)

NACE 55: majutus;

| b) | NACE 56: toidu ja joogi serveerimine; |
| --- | --- |

b)

NACE 56: toidu ja joogi serveerimine;

| c) | NACE 79: reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus; |
| --- | --- |

c)

NACE 79: reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus;

| d) | NACE 90: loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus; |
| --- | --- |

d)

NACE 90: loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus;

| e) | NACE 91: raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus; |
| --- | --- |

e)

NACE 91: raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus;

| f) | NACE 93: sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused; |
| --- | --- |

f)

NACE 93: sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused;

| 26) | tagasimakstavad ettemaksed – projekti jaoks antav laen, mis makstakse välja ühe või mitme osamaksena ning mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekti tulemustest; |
| --- | --- |

26)

tagasimakstavad ettemaksed – projekti jaoks antav laen, mis makstakse välja ühe või mitme osamaksena ning mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekti tulemustest;

| 27) | riskikapital – rahalised vahendid, mida pakutakse ettevõtjatele nende varastes kasvufaasides (asutamis-, käivitus- ja laienemisetapis) omakapitali ja kvaasikapitali abil rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

27)

riskikapital – rahalised vahendid, mida pakutakse ettevõtjatele nende varastes kasvufaasides (asutamis-, käivitus- ja laienemisetapis) omakapitali ja kvaasikapitali abil rahastamise kaudu;

| 28) | naisettevõtjate asutatud uus väikeettevõtete – väikeettevõte, mis vastab järgmistele tingimustele:






  a) | vähemalt 51 % asjaomase väikeettevõtte kapitalist kuulub naistele või väikeettevõtte registreeritud omanik(ud) on naine/naised; |
| --- | --- | --- |

28)

naisettevõtjate asutatud uus väikeettevõtete – väikeettevõte, mis vastab järgmistele tingimustele:

a)

vähemalt 51 % asjaomase väikeettevõtte kapitalist kuulub naistele või väikeettevõtte registreeritud omanik(ud) on naine/naised;

| b) | väikeettevõtet juhib naine; |
| --- | --- |

b)

väikeettevõtet juhib naine;

| 29) | terasesektor – mis tahes tegevus järgmis(t)e too(de)te tootmiseks:






  a) | malm ja ferrosulamid: terase tootmiseks ja rauasulatuseks mõeldud malm ja muu toormalm, peegelmalm ja süsinikrikastatud ferromangaan, välja avatud muud ferrosulamid; |
| --- | --- | --- |

29)

terasesektor – mis tahes tegevus järgmis(t)e too(de)te tootmiseks:

a)

malm ja ferrosulamid: terase tootmiseks ja rauasulatuseks mõeldud malm ja muu toormalm, peegelmalm ja süsinikrikastatud ferromangaan, välja avatud muud ferrosulamid;

| b) | rauast ja tavalisest või eriterasest toor- ja pooltooted: vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, sealhulgas pooltoodete valmistamiseks: valuplokid, kangid, plaadid; teraslatid ja tinatatud latid; lai kuumvaltsitud rullteras, välja arvatud valandite valmistamiseks kasutatava vedelterasevalu tootmine väikestes ja keskmise suurusega valukodades; |
| --- | --- |

b)

rauast ja tavalisest või eriterasest toor- ja pooltooted: vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, sealhulgas pooltoodete valmistamiseks: valuplokid, kangid, plaadid; teraslatid ja tinatatud latid; lai kuumvaltsitud rullteras, välja arvatud valandite valmistamiseks kasutatava vedelterasevalu tootmine väikestes ja keskmise suurusega valukodades;

| c) | kuumtöödeldud tooted rauast ja tavalisest või eriterasest: rööpad, liiprid, alusplaadid ja lukuliiprid, talad, massiivsed kujundprofiilid pikkusega vähemalt 80 mm, sulundkonstruktsioonid, vardad ja kujundprofiilid pikkusega alla 80 mm, plaadid laiusega alla 150 mm, valtstraat, ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras, kuumvaltsitud teraslatid ja -ribad (sealhulgas terasribad rullidena), kuumvaltsitud lehtteras (kaetud ja katmata), plaat- ja lehtteras paksusega vähemalt 3 mm, universaalplaadid laiusega vähemalt 150 mm, välja arvatud traat ja traaditooted, külmtõmmatud terasvardad ja malmvalu; |
| --- | --- |

c)

kuumtöödeldud tooted rauast ja tavalisest või eriterasest: rööpad, liiprid, alusplaadid ja lukuliiprid, talad, massiivsed kujundprofiilid pikkusega vähemalt 80 mm, sulundkonstruktsioonid, vardad ja kujundprofiilid pikkusega alla 80 mm, plaadid laiusega alla 150 mm, valtstraat, ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras, kuumvaltsitud teraslatid ja -ribad (sealhulgas terasribad rullidena), kuumvaltsitud lehtteras (kaetud ja katmata), plaat- ja lehtteras paksusega vähemalt 3 mm, universaalplaadid laiusega vähemalt 150 mm, välja arvatud traat ja traaditooted, külmtõmmatud terasvardad ja malmvalu;

| d) | külmvaltsterasest tooted: valgeplekk, plii-tinasulamiga pinnatud plekk, mustplekk, tsingitud lehtteras, muu materjaliga kaetud lehtteras, külmvaltsitud lehtteras, tinatamiseks ettenähtud elektrotehniline lehtteras ja teraseribad, külmvaltslehed rullide ja ribadena; |
| --- | --- |

d)

külmvaltsterasest tooted: valgeplekk, plii-tinasulamiga pinnatud plekk, mustplekk, tsingitud lehtteras, muu materjaliga kaetud lehtteras, külmvaltsitud lehtteras, tinatamiseks ettenähtud elektrotehniline lehtteras ja teraseribad, külmvaltslehed rullide ja ribadena;

| e) | torud: kõik õmblusteta terastorud ja needitud terasest keevistorud läbimõõduga üle 406,4 mm; |
| --- | --- |

e)

torud: kõik õmblusteta terastorud ja needitud terasest keevistorud läbimõõduga üle 406,4 mm;

| 30) | sünteeskiusektor –






  a) | polüestril, polüamiidil, akrüülil või polüpropüleenil põhinevate igat liiki kiudude ja lõngade valmistamist ekstrusiooni/tekstureerimise teel, olenemata nende lõppkasutusest, või |
| --- | --- | --- |

30)

sünteeskiusektor –

a)

polüestril, polüamiidil, akrüülil või polüpropüleenil põhinevate igat liiki kiudude ja lõngade valmistamist ekstrusiooni/tekstureerimise teel, olenemata nende lõppkasutusest, või

| b) | polümerisatsiooni (sh polükondensatsioon), kui see on kasutatavate seadmete seisukohalt üks osa ekstrusioonist, või |
| --- | --- |

b)

polümerisatsiooni (sh polükondensatsioon), kui see on kasutatavate seadmete seisukohalt üks osa ekstrusioonist, või

| c) | kõik kõrvalprotsessid, mis on seotud võimaliku abisaaja või mõne teise samasse kontserni kuuluva äriühingu olemasoleva ekstrusiooni-/tekstureerimisvõimsusega ning mis on kõnealuse majandustegevuse puhul kasutatavate seadmete kaudu selle tootmisvõimsusega integreeritud. |
| --- | --- |

c)

kõik kõrvalprotsessid, mis on seotud võimaliku abisaaja või mõne teise samasse kontserni kuuluva äriühingu olemasoleva ekstrusiooni-/tekstureerimisvõimsusega ning mis on kõnealuse majandustegevuse puhul kasutatavate seadmete kaudu selle tootmisvõimsusega integreeritud.

Artikkel 3

Teatamiskohustusest vabastamise tingimused

1.   Abikavad, mis vastavad kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ning käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele, sobivad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et iga kõnealuse kava alusel antud üksikabi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele ning et kavas on selgesõnaliselt viidatud käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud kava alusel antud üksikabi sobib asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et see vastab kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ja käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele ning et üksikabi meetmes on selgesõnaliselt viidatud käesoleva määruse asjakohastele sätetele, esitades need sätted, käesoleva määruse pealkirja ja selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise viitandmed.

3.   Erakorraline abi, mis vastab kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ning käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele, sobib asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et abi puhul on selgesõnaliselt viidatud käesoleva määruse asjakohastele sätetele, esitades need sätted, käesoleva määruse pealkirja ja selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise viitandmed.

Artikkel 4

Abi osatähtsus ja abikõlblikud kulud

1.   Abi osatähtsuse arvutamisel lähtutakse kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas väljamakstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise ajal kehtivat viitemäära.

2.   Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, diskonteeritakse abi osad teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaksmääratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad.

3.   Abikõlblikke kulusid tõendatakse selgete ja liigendatud kirjalike tõenditega.

Artikkel 5

Abi läbipaistvus

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult läbipaistva abi suhtes.

Eelkõige loetakse läbipaistvaks järgmised abiliigid:

| a) | toetuste ja intressitoetustena antav abi; |
| --- | --- |

a)

toetuste ja intressitoetustena antav abi;

| b) | laenudena antav abi, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud abi andmise ajal kehtinud viitemäära alusel; |
| --- | --- |

b)

laenudena antav abi, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud abi andmise ajal kehtinud viitemäära alusel;

| c) | tagatiskavade vormis antav abi:






  i) | kui brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1628/2006 kohaldamise kontekstis komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud ning heakskiidetud metoodikas käsitletakse selgesõnaliselt asjaomaste tagatiste ja aluseks olevate tehingute liike, või |
| --- | --- | --- |

c)

tagatiskavade vormis antav abi:

i)

kui brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1628/2006 kohaldamise kontekstis komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud ning heakskiidetud metoodikas käsitletakse selgesõnaliselt asjaomaste tagatiste ja aluseks olevate tehingute liike, või

| ii) | kui abisaaja on väike või keskmise suurusega ettevõte ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud nn safe-harbour preemiad, mis on sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; |
| --- | --- |

ii)

kui abisaaja on väike või keskmise suurusega ettevõte ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud nn safe-harbour preemiad, mis on sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes;

| d) | maksumeetmete vormis antav abi, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. |
| --- | --- |

d)

maksumeetmete vormis antav abi, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata.

2.   Läbipaistvaks ei loeta järgmiseid abiliike:

| a) | kapitalisüstidena antav abi, ilma et see piiraks riskikapitali käsitlevate erisätete kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

kapitalisüstidena antav abi, ilma et see piiraks riskikapitali käsitlevate erisätete kohaldamist;

| b) | riskikapitalimeetmete vormis antav abi, välja arvatud artiklis 29 sätestatud tingimustele vastav abi. |
| --- | --- |

b)

riskikapitalimeetmete vormis antav abi, välja arvatud artiklis 29 sätestatud tingimustele vastav abi.

3.   Tagasimakstavate ettemaksete vormis antavat abi loetakse läbipaistvaks üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma ei ületa käesoleva määruse alusel kohaldatavaid künniseid. Kui künnis on väljendatud abi osatähtsusena, ei tohi tagasimakstavate ettemaksete kogusumma, väljendatuna protsendina abikõlblikest kuludest, ületada kohaldatavat abi osatähtsust.

Artikkel 6

Eraldi teatamise künnised

1.   Käesolevat määrust ei kohaldata üksikabi suhtes, mille brutotoetusekvivalent ületab järgmisi künniseid, olenemata sellest, kas see on antud erakorraliselt või abikava alusel:

| a) | VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; |
| --- | --- |

a)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;

| b) | keskkonnakaitseks antav investeerimisabi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; |
| --- | --- |

b)

keskkonnakaitseks antav investeerimisabi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;

| c) | VKEdele nõustamiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

c)

VKEdele nõustamiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| d) | VKEdele messidel osalemiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

d)

VKEdele messidel osalemiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| e) | teadus- ja arendusprojektide ning tasuvusuuringute jaoks antav abi:






  i) | kui projekt hõlmab peamiselt alusuuringuid, siis 20 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta; |
| --- | --- | --- |

e)

teadus- ja arendusprojektide ning tasuvusuuringute jaoks antav abi:

i)

kui projekt hõlmab peamiselt alusuuringuid, siis 20 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;

| ii) | kui projekt hõlmab peamiselt rakendusuuringuid, siis 10 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta; |
| --- | --- |

ii)

kui projekt hõlmab peamiselt rakendusuuringuid, siis 10 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;

| iii) | kõigi muude projektide puhul 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta; |
| --- | --- |

iii)

kõigi muude projektide puhul 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;

| iv) | EUREKA projektide puhul punktides i, ii ja iii sätestatud summad kahekordselt; |
| --- | --- |

iv)

EUREKA projektide puhul punktides i, ii ja iii sätestatud summad kahekordselt;

| f) | VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

f)

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| g) | koolitusabi: 2 miljonit eurot koolitusprojekti kohta; |
| --- | --- |

g)

koolitusabi: 2 miljonit eurot koolitusprojekti kohta;

| h) | ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

h)

ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| i) | puudega töötajate tööhõive jaoks palgakulude vormis antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

i)

puudega töötajate tööhõive jaoks palgakulude vormis antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| j) | puudega töötajate tööhõivest tulenevate lisakulude hüvitamiseks antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas. |
| --- | --- |

j)

puudega töötajate tööhõivest tulenevate lisakulude hüvitamiseks antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas.

Punktis e ettenähtud teadus- ja arendusprojektide ning tasuvusuuringute jaoks antava abi künnise kindlaksmääramisel loetakse projekti kas peamiselt alusuuringuid või peamiselt rakendusuuringuid hõlmavaks, kui üle 50 % projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada vastavalt kas alusuuringuteks või rakendusuuringuteks. Kui projekti peamist laadi ei saa kindlaks määrata, kohaldatakse madalamat künnist.

2.   Suurtele investeerimisprojektidele antavast investeeringuteks ettenähtud regionaalabist teatatakse komisjonile, kui kõikidest allikatest saadava abi kogusumma ületab 75 % maksimaalsest abisummast, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib saada, kui kohaldatakse heakskiidetud regionaalabi kaardis suurettevõtete jaoks ettenähtud abi andmise ajal kehtivat standardset abikünnist.

Artikkel 7

Kumuleerimine

1.   Selle kindlakstegemisel, kas artiklis 6 sätestatud eraldi teatamise künniseid ja II peatükis sätestatud abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, võetakse arvesse abi saavale tegevusele või projektile eraldatavate avaliku sektori toetusmeetmete kogusummat, olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.

2.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi võib kumuleerida mis tahes muu käesoleva määruse alusel antava teatamiskohustusest vabastatud abiga juhul, kui kõnealused abimeetmed on seotud erinevate kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega.

3.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi ei tohi samade, osaliselt või täielikult kattuvate abikõlblike kulude osas kumuleerida muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga, komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006 (26) sätestatud tingimustele vastava vähese tähtsusega abiga ega muu ühendusepoolse rahastamisega, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületatakse kõnealuse abi suhtes käesoleva määruse alusel kohaldatavat abi maksimaalset osatähtsust või abisummat.

4.   Erandina lõikest 3 võib puudega töötajate jaoks artiklite 41 ja 42 kohaselt antav abi samade abikõlblike kulude osas kumuleerida käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga, ületades käesoleva määruse alusel kohaldatavat kõrgeimat künnist, tingimusel et sellise kumuleerimise tulemusel ei ületata abi osatähtsust rohkem kui 100 % asjaomastest kuludest ühelgi perioodil, mil asjaomased töötajad töötasid.

5.   Käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abimeetmete kumuleerimise puhul kohaldatakse järgmisi tingimusi, olenemata sellest kas nende abikõlblikud kulud on kindlaksmääratavad või mitte:

| a) | kui sihtettevõtja on saanud kapitali artikli 29 kohase riskikapitali meetme alusel ja taotleb seejärel kolme aasta jooksul pärast esimese riskikapitaliinvesteeringu tegemist käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat abi, vähendatakse käesoleva määruse kohaseid asjaomaseid abikünniseid või maksimaalseid abikõlblikke summasid üldjuhul 50 % võrra ja abi saavates piirkondades paiknevate sihtettevõtjate puhul 20 % võrra; vähendus ei tohi ületada saadud riskikapitali kogusummat; kõnealust vähendust ei kohaldata teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi suhtes, mis on teatamiskohustusest vabastatud artiklite 31–37 alusel; |
| --- | --- |

a)

kui sihtettevõtja on saanud kapitali artikli 29 kohase riskikapitali meetme alusel ja taotleb seejärel kolme aasta jooksul pärast esimese riskikapitaliinvesteeringu tegemist käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat abi, vähendatakse käesoleva määruse kohaseid asjaomaseid abikünniseid või maksimaalseid abikõlblikke summasid üldjuhul 50 % võrra ja abi saavates piirkondades paiknevate sihtettevõtjate puhul 20 % võrra; vähendus ei tohi ületada saadud riskikapitali kogusummat; kõnealust vähendust ei kohaldata teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi suhtes, mis on teatamiskohustusest vabastatud artiklite 31–37 alusel;

| b) | noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi ei tohi kolme aasta jooksul alates selle andmisest kumuleeruda muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga; ainsaks erandiks on artiklite 31–37 ja artikli 29 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi. |
| --- | --- |

b)

noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi ei tohi kolme aasta jooksul alates selle andmisest kumuleeruda muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga; ainsaks erandiks on artiklite 31–37 ja artikli 29 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi.

Artikkel 8

Ergutav mõju

1.   Käesoleva määrusega vabastatakse ainult abi, millel on ergutav mõju.

2.   Käesoleva määruse alusel VKEdele antaval abil loetakse olevat ergutav mõju, kui abisaaja on enne projekti või tegevuse teostamiseks töö alustamist esitanud asjaomasele liikmesriigile abi saamiseks taotluse.

3.   Käesolevas määruse alusel suurettevõtetele antaval abil loetakse olevat ergutav mõju, kui lisaks lõikes 2 sätestatud tingimuse täitmisele on liikmesriik enne asjaomase üksikabi andmist kontrollinud, et abisaaja koostatud dokumentatsioon kinnitab ühe või mitme järgmise kriteeriumi täitmist:

| a) | projekti/tegevuse maht suureneb oluliselt abi tulemusel; |
| --- | --- |

a)

projekti/tegevuse maht suureneb oluliselt abi tulemusel;

| b) | projekti/tegevuse ulatus suureneb oluliselt abi tulemusel; |
| --- | --- |

b)

projekti/tegevuse ulatus suureneb oluliselt abi tulemusel;

| c) | projekti/tegevusega seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma suureneb oluliselt abi tulemusel; |
| --- | --- |

c)

projekti/tegevusega seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma suureneb oluliselt abi tulemusel;

| d) | projekti/tegevuse lõpuleviimise kiireneb oluliselt, või |
| --- | --- |

d)

projekti/tegevuse lõpuleviimise kiireneb oluliselt, või

| e) | artiklis 13 nimetatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul: abi puudumisel ei oleks projekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud. |
| --- | --- |

e)

artiklis 13 nimetatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul: abi puudumisel ei oleks projekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud.

4.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi ei kohaldata maksumeetmete suhtes, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | maksumeetmega antakse seaduslik õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumitega ja ilma, et liikmesriik saaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutada, ja |
| --- | --- |

a)

maksumeetmega antakse seaduslik õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumitega ja ilma, et liikmesriik saaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutada, ja

| b) | maksumeede on vastu võetud enne abi saava projekti või tegevuse teostamiseks töö alustamist; seda tingimust ei kohaldata maksumeetme kava järglaskavade puhul. |
| --- | --- |

b)

maksumeede on vastu võetud enne abi saava projekti või tegevuse teostamiseks töö alustamist; seda tingimust ei kohaldata maksumeetme kava järglaskavade puhul.

5.   Artiklis 42 sätestatud puudega töötajate tööhõive lisakulude hüvitamise abikavade puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetuks, kui on täidetud artikli 42 lõikes 3 sätestatud tingimused.

Artiklites 40 ja 41 sätestatud ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antava abi ja puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetuks, kui ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb.

Artiklis 25 sätestatud keskkonnamaksuvähenduste vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused täidetuks.

Artiklis 29 sätestatud riskikapitali vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused täidetuks.

6.   Kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, ei vabastata kogu abimeedet käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest.

Artikkel 9

Läbipaistvus

1.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või erakorralise abi andmisel edastab asjaomane liikmesriik 20 tööpäeva jooksul komisjonile kõnealuse abimeetme kohta kokkuvõtliku teabe. Kokkuvõtlik teave esitatakse elektrooniliselt, kasutades selleks ettenähtud komisjoni IT rakendust ja III lisas esitatud vormi.

Komisjon teatab kokkuvõtte kättesaamisest viivitamatult.

Komisjon avaldab kokkuvõtted Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil.

2.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või erakorralise abi andmisel avaldab asjaomane liikmesriik Internetis kõnealuse abimeetme tervikteksti. Abikava puhul esitatakse kõnealuses tekstis liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimused, mis tagavad käesoleva määruse asjaomaste sätete täitmise. Asjaomane liikmesriik tagab, et abimeetme terviktekst on abimeetme kehtivuse ajal Internetis kättesaadav. Asjaomase liikmesriigi lõike 1 kohaselt esitatud kokkuvõtlikus teabes peab olema täpsustatud Interneti-aadress, mis viib otse abimeetme tervikteksti juurde.

3.   Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud üksikabi andmisel, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral, peab abi andmise aktis selgelt viitama kõnealuse akti puhul asjakohastele II peatüki erisätetele, liikmesriigi õigusaktidele, mis tagavad käesoleva määruse asjaomaste sätete täitmise, ja abikava terviktekstini viivale Interneti-aadressile.

4.   Kui artikli 31 kohaste teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks ettenähtud olemasoleva abikava alusel antakse üksikabi, mis ületab 3 miljonit eurot, või kui olemasoleva abikava alusel antakse üksikabi investeeringuteks ettenähtud regionaalabi raames suurtele investeerimisprojektidele, millest ei ole vaja artikli 6 kohaselt eraldi teatada, esitavad liikmesriigid 20 tööpäeva jooksul alates päevast, mil pädev ametiasutus abi andis, komisjonile II lisas sätestatud standardvormis nõutava kokkuvõtliku teabe, kasutades selleks ettenähtud komisjoni IT rakendust, ilma et see piiraks lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustusi.

Artikkel 10

Järelevalve

1.   Komisjon teostab korrapärast järelevalvet abimeetmete üle, millest talle on artikli 9 kohaselt teatatud.

2.   Liikmesriigid säilitavad käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud üksikabi ja abikavade kohta üksikasjalikke andmeid. Kõnealused andmed sisaldavad kogu teavet, mis on vajalik selle kindlaks tegemiseks, kas käesolevas määruses sätestatud tingimusi on täidetud, sealhulgas teavet iga sellise ettevõtja staatuse kohta, kelle õigus abi või soodustust saada sõltub tema staatusest VKEna, teavet abi ergutava mõju kohta ja teavet, mille alusel on võimalik kindlaks määrata täpne abikõlblike kulude summa, mis on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks.

Üksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat alates abi andmise päevast. Abikava käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat alates päevast, mil kõnealuse kava alusel anti viimast korda abi.

3.   Asjaomane liikmesriik esitab kirjaliku taotluse korral komisjonile 20 tööpäeva jooksul või võimaliku taotluses kindlaksmääratud pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab käesoleva määruse kohaldamise järelevalve jaoks vajalikuks.

Kui asjaomane liikmesriik nõutud teavet komisjoni poolt ettenähtud tähtajaks või ühiselt kokkulepitud tähtajaks ei esita või kui esitatud teave on ebatäielik, saadab komisjon meeldetuletuse, milles määratakse teabe esitamiseks uus tähtaeg. Kui vaatamata meeldetuletusele asjaomane liikmesriik taotletud teavet ei esita, võib komisjon, pärast liikmesriigile oma seisukohtade avaldamiseks võimaluse andmist võtta vastu otsuse, mille kohaselt tuleb EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjonile teatada tulevikus vastuvõetavatest käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatest abimeetmetest või nende osadest.

Artikkel 11

Iga-aastane aruandlus

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) III peatükile kostavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamiseks elektroonses vormis aruande iga täisaasta või iga aasta osa kohta, mille jooksul määrust kohaldatakse. Kõnealuses iga-aastases aruandes esitatakse ka abikava terviktekstini viiv Interneti-aadress.

Artikkel 12

Investeerimisabi suhtes kohaldatavad eritingimused

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peavad investeeringud seisnema järgnevas:

| a) | investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtte asutamisega, olemasoleva ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega või |
| --- | --- |

a)

investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtte asutamisega, olemasoleva ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega või

| b) | ettevõttega otseselt seotud põhivara soetamine, kui ettevõte lõpetas tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, ning kui varad ostab sõltumatu investor; kui väikeettevõtte äritegevuse võtavad üle algsete omanike perekonnaliikmed või ettevõtte endised töötajad, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad peab ostma sõltumatu investor. |
| --- | --- |

b)

ettevõttega otseselt seotud põhivara soetamine, kui ettevõte lõpetas tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, ning kui varad ostab sõltumatu investor; kui väikeettevõtte äritegevuse võtavad üle algsete omanike perekonnaliikmed või ettevõtte endised töötajad, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad peab ostma sõltumatu investor.

Investeeringuna ei käsitleta ainuüksi ettevõtja aktsiate omandamist.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peab immateriaalne vara vastama kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | seda peab kasutatama üksnes abi saav ettevõtja; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb seda kasutada üksnes abi saavas ettevõttes; |
| --- | --- |

a)

seda peab kasutatama üksnes abi saav ettevõtja; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb seda kasutada üksnes abi saavas ettevõttes;

| b) | seda tuleb käsitleda amortiseeruva varana; |
| --- | --- |

b)

seda tuleb käsitleda amortiseeruva varana;

| c) | see tuleb osta kolmandatelt isikutelt turutingimustel, ilma et soetajal oleks müüja suhtes või müüjal soetaja suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (28) artikli 3 kohase kontrolli õigus; |
| --- | --- |

c)

see tuleb osta kolmandatelt isikutelt turutingimustel, ilma et soetajal oleks müüja suhtes või müüjal soetaja suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (28) artikli 3 kohase kontrolli õigus;

| d) | VKEdele antava investeeringuabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka vähemalt viieks aastaks; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka ja jääma abi saavasse ettevõttesse vähemalt viieks aastaks (VKEde ettevõtete puhul vähemalt kolmeks aastaks). |
| --- | --- |

d)

VKEdele antava investeeringuabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka vähemalt viieks aastaks; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka ja jääma abi saavasse ettevõttesse vähemalt viieks aastaks (VKEde ettevõtete puhul vähemalt kolmeks aastaks).

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peavad investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohad vastama kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | töökohad luuakse kolme aasta jooksul pärast investeeringu tegemist; |
| --- | --- |

a)

töökohad luuakse kolme aasta jooksul pärast investeeringu tegemist;

| b) | investeerimisprojekti tulemusel töötajate arv asjaomases ettevõttes kokkuvõttes suureneb, võrreldes eelnenud kaheteistkümne kuu keskmisega; |
| --- | --- |

b)

investeerimisprojekti tulemusel töötajate arv asjaomases ettevõttes kokkuvõttes suureneb, võrreldes eelnenud kaheteistkümne kuu keskmisega;

| c) | loodud töökohti säilitatakse suurettevõtte puhul vähemalt viie aasta ja VKE puhul vähemalt kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

loodud töökohti säilitatakse suurettevõtte puhul vähemalt viie aasta ja VKE puhul vähemalt kolme aasta jooksul.

II   PEATÜKK

ERINEVATE ABILIIKIDE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

1.   JAGU

Regionaalabi

Artikkel 13

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi

1.   Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi kavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis sätestatud tingimused.

Erakorraline abi, mida kasutatakse ainuüksi investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi kavade alusel antava abi täiendamiseks ja mis ei ületa 50 % kogu investeeringuks ettenähtud abist, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui antav erakorraline abi vastab kõigile käesoleva määruse tingimustele.

2.   Abi antakse regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis. Investeeringut peab pärast kogu investeeringu tegemist säilitama abi saanud piirkonnas vähemalt viis aastat (VKEde korral kolm aastat). See ei takista masinate või seadmete väljavahetamist, kui need on tehnoloogia kiire arengu tõttu vananenud, tingimusel et majandustegevust jätkatakse asjaomases piirkonnas miinimumperioodi jooksul.

3.   Abi osatähtsus kehtiva brutotoetusekvivalendina ei ületa abi andmise ajal asjaomases abistatavas piirkonnas kehtivat regionaalabi künnist.

4.   Lõikes 3 kindlaksmääratud künniseid võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral, välja arvatud suurtele investeerimisprojektidele antava abi ja transpordisektorile antava regionaalabi puhul.

5.   Lõikes 3 kindlaksmääratud künniseid kohaldatakse abi osatähtsuse suhtes, mis on arvutatud kas protsendina materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute abikõlblikest kuludest või protsendina töölevõetud töötaja prognoositud palgakuludest, mis arvutatakse välja kaheks aastaks otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade kohta, või eeltoodu kombinatsioonina, eeldusel et abisumma ei ületa kummagi arvutuse korral saadud soodsaimat summat.

6.   Kui abi arvutatakse materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulude põhjal või ülevõtmise korral omandamiskulude põhjal, peab abisaaja enda rahaline panus moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, kas omavahendite või välise finantseerimise näol vormis, mis ei hõlma avaliku sektori toetust. Kui aga asjaomase liikmesriigi regionaalabi kaardi alusel heakskiidetud abi maksimaalne osatähtsus, mida on suurendatud lõike 4 kohaselt, ületab 75 %, vähendatakse abisaaja rahalist panust sellele vastavalt. Kui abi arvutatakse materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulude põhjal, kohaldatakse ka lõikes 7 sätestatud tingimusi.

7.   Ettevõtte omandamise korral võetakse arvesse ainult kulusid, mis tekivad varade ostmisel kolmandatelt isikutelt, eeldusel et tehing toimus turutingimustel. Kui omandamisega kaasnevad ka muud investeeringud, liidetakse viimastega seotud kulud ostukuludele.

Varade, välja arvatud maa ja hoonete soetamisega seotud rendikulusid võib arvestada ainult juhul, kui tegemist on kapitalirendiga ja see hõlmab kohustust vara pärast liisingusuhte lõppemist ära osta. Maa ja hoonete rendi korral peab rendisuhe kestma vähemalt viis aastat pärast investeerimisprojekti eeldatavat lõppu (väikese ja keskmise suurusega ettevõtte korral kolm aastat).

Omandatavad varad peavad olema uued, välja arvatud VKEde ja ülevõtmiste korral. Ülevõtmiste korral tuleb maha arvata vara, mille omandamiseks on abi antud juba enne ostu. VKEde korral võib arvesse võtta ka immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kogukulusid. Suurettevõtete korral on sellised kulud abikõlblikud ainult kuni 50 % ulatuses projekti kõigist abikõlblikest investeerimiskuludest.

8.   Kui abi arvutatakse palgakulude alusel, peavad töökohad olema otseselt investeerimisprojektiga loodud.

9.   Erandina lõigetest 3 ja 4 võib põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ettenähtud investeeringute korral abi maksimaalse osatähtsuse määratleda järgmisel tasemel:

| a) | 50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 40 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaaja on VKE; |
| --- | --- |

a)

50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 40 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaaja on VKE;

| b) | 25 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 20 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaajal on alla 750 töötaja ja/või tema käive on alla 200 miljoni euro, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

b)

25 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 20 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaajal on alla 750 töötaja ja/või tema käive on alla 200 miljoni euro, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse I lisale.

10.   Selleks et vältida suurte investeeringute kunstlikku allprojektideks jaotamist, käsitletakse suurt investeerimisprojekti ühe investeerimisprojektina, kui investeeringud tehakse sama ettevõtja või samade ettevõtjate poolt kolme aasta jooksul ja need koosnevad põhivarast, mis moodustavad majanduslikult ühtse terviku.

Artikkel 14

Uutele väikeettevõtetele antav abi

1.   Uutele väikeettevõtetele ettenähtud abikavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Abisaaja on väikeettevõte.

3.   Abi ülemmäär on:

| a) | 2 miljonit eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

2 miljonit eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas;

| b) | 1 miljon eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

1 miljon eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas.

Iga-aastane abisumma ettevõtte kohta ei tohi ületada 33 % punktides a ja b sätestatud abisummadest.

4.   Abi osatähtsus ei ületa:

| a) | asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates piirkondades 35 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 25 % sellele järgneva kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

a)

asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates piirkondades 35 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 25 % sellele järgneva kahe aasta jooksul;

| b) | asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c vastavates piirkondades 25 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 15 % sellele järgneva kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c vastavates piirkondades 25 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 15 % sellele järgneva kahe aasta jooksul.

Nimetatud osatähtsust võib suurendada 5 % võrra asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud piirkondades, mille sisemajanduse koguprodukt (SKT) ühe elaniku kohta on väiksem kui 60 % EL 25 keskmisest, piirkondades, mille rahvastikutihedus on alla 12,5 elaniku km2 kohta, ja väikesaartel, mille rahvaarv on alla 5 000 elaniku, ning teiste sama suurte samasuguse eraldatusega asualade korral.

5.   Abikõlblikeks kuludeks on õigusabikulud, nõustamiskulud, kulud konsultatsiooniteenustele ja halduskulud, mis on vahetult seotud väikeettevõtte asutamisega, samuti järgmised kulud, kui nad on reaalselt kantud ettevõtte asutamisele järgneval esimesel viiel aastal:

| a) | võõrkapitali intressid ja omakapitali dividendid, mis ei ületa viitemäära; |
| --- | --- |

a)

võõrkapitali intressid ja omakapitali dividendid, mis ei ületa viitemäära;

| b) | tootmisruumide/seadmete rendikulud; |
| --- | --- |

b)

tootmisruumide/seadmete rendikulud;

| c) | energia-, vee- ja küttekulud ja maksud (välja arvatud käibemaks ja ettevõtte tulumaks) ning halduskulud; |
| --- | --- |

c)

energia-, vee- ja küttekulud ja maksud (välja arvatud käibemaks ja ettevõtte tulumaks) ning halduskulud;

| d) | amortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi. |
| --- | --- |

d)

amortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi.

6.   Väikeettevõtted, mis on viimase 12 kuu jooksul tegevuse lõpetanud ettevõtete aktsionäride kontrolli all, ei ole õigus saada käesolevas artiklis ettenähtud abi, kui asjaomased ettevõtted tegutsevad samal turul või lähiturul.

2.   JAGU

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi

Artikkel 15

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi

1.   Investeerimisabi ja tööhõivealane abi VKEdele on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa:

| a) | väikeettevõtete puhul 20 %; |
| --- | --- |

a)

väikeettevõtete puhul 20 %;

| b) | keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 %. |
| --- | --- |

b)

keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 %.

3.   Abikõlblikud on järgmised kulud:

| a) | materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute abikõlblikud kulud või |
| --- | --- |

a)

materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute abikõlblikud kulud või

| b) | otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks. |
| --- | --- |

b)

otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks.

4.   Kui investeering on seotud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, ei tohi abi osatähtsus ületada:

| a) | 75 % abikõlblikest investeeringutest äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

75 % abikõlblikest investeeringutest äärepoolseimates piirkondades;

| b) | 65 % abikõlblikest investeeringutest väiksematel Egeuse mere saartel nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (29) tähenduses; |
| --- | --- |

b)

65 % abikõlblikest investeeringutest väiksematel Egeuse mere saartel nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (29) tähenduses;

| c) | 50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades; |
| --- | --- |

c)

50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades;

| d) | 40 % abikõlblikest investeeringutest kõigis teistes piirkondades. |
| --- | --- |

d)

40 % abikõlblikest investeeringutest kõigis teistes piirkondades.

3.   JAGU

Abi andmine naisettevõtjatele

Artikkel 16

Abi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele

1.   Naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele ettenähtud abikavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Abisaaja on naisettevõtjate asutatud uus väikeettevõte.

3.   Abi ei ületa 1 miljonit eurot ettevõtte kohta.

Iga-aastane abisumma ettevõtte kohta ei tohi ületada 33 % esimeses lõigus sätestatud abisummadest.

4.   Abi osatähtsus ei ületa 15 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese viie aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist.

5.   Abikõlblikeks kuludeks on õigusabikulud, nõustamiskulud, kulud konsultatsiooniteenustele ja halduskulud, mis on vahetult seotud väikeettevõtte asutamisega, samuti järgmised kulud, kui nad on reaalselt kantud ettevõtte asutamisele järgneval esimesel viiel aastal:

| a) | võõrkapitali intressid ja omakapitali dividendid, mis ei ületa viitemäära; |
| --- | --- |

a)

võõrkapitali intressid ja omakapitali dividendid, mis ei ületa viitemäära;

| b) | tootmisruumide/seadmete rendikulud; |
| --- | --- |

b)

tootmisruumide/seadmete rendikulud;

| c) | energia-, vee- ja küttekulud ja maksud (välja arvatud käibemaks ja ettevõtte tulumaks) ning halduskulud; |
| --- | --- |

c)

energia-, vee- ja küttekulud ja maksud (välja arvatud käibemaks ja ettevõtte tulumaks) ning halduskulud;

| d) | amortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi; |
| --- | --- |

d)

amortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi;

| e) | lapse- ja vanemahoolduskulud, sealhulgas lapsehoolduspuhkuse kulud. |
| --- | --- |

e)

lapse- ja vanemahoolduskulud, sealhulgas lapsehoolduspuhkuse kulud.

6.   Väikeettevõtted, mis on viimase 12 kuu jooksul tegevuse lõpetanud ettevõtete aktsionäride kontrolli all, ei ole õigus saada käesolevas artiklis ettenähtud abi, kui asjaomased ettevõtted tegutsevad samal turul või lähiturul.

4.   JAGU

Keskkonnakaitseks antav abi

Artikkel 17

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | keskkonnakaitse – igasugune tegevus, mis on kavandatud looduskeskkonna või loodusvarade parandamiseks või kahjustuste ärahoidmiseks abisaaja enda tegevuse abil, kõnealuste kahjustuste ohu vähendamiseks või loodusvarade tõhusa kasutamise edendamiseks, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate kasutamine; |
| --- | --- |

1)

keskkonnakaitse – igasugune tegevus, mis on kavandatud looduskeskkonna või loodusvarade parandamiseks või kahjustuste ärahoidmiseks abisaaja enda tegevuse abil, kõnealuste kahjustuste ohu vähendamiseks või loodusvarade tõhusa kasutamise edendamiseks, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate kasutamine;

| 2) | energia säästmise meetmed – tegevus, mis võimaldab ettevõtjatel vähendada kasutatavat energiahulka, eelkõige oma tootmistsüklis; |
| --- | --- |

2)

energia säästmise meetmed – tegevus, mis võimaldab ettevõtjatel vähendada kasutatavat energiahulka, eelkõige oma tootmistsüklis;

| 3) | ühenduse normatiivid –






  a) | kohustuslikud ühenduse normatiivid, millega kehtestatakse keskkonnakaitse tase, mille konkreetsed ettevõtjad peavad saavutama; või |
| --- | --- | --- |

3)

ühenduse normatiivid –

a)

kohustuslikud ühenduse normatiivid, millega kehtestatakse keskkonnakaitse tase, mille konkreetsed ettevõtjad peavad saavutama; või

| b) | kohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/1/EÜ (30) kasutada parimat võimalikku tehnikat vastavalt viimasele asjaomasele teabele, mille komisjon on avaldanud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 17 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

kohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/1/EÜ (30) kasutada parimat võimalikku tehnikat vastavalt viimasele asjaomasele teabele, mille komisjon on avaldanud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 17 lõikele 2;

| 4) | taastuvad energiaallikad – järgmised taastuvad, mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, maasoojus, laineenergia, loodeteenergia, hüdroelektrijaamad, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid; |
| --- | --- |

4)

taastuvad energiaallikad – järgmised taastuvad, mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, maasoojus, laineenergia, loodeteenergia, hüdroelektrijaamad, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;

| 5) | biokütused – transpordis kasutatav vedel- ja gaaskütus, mis on toodetud biomassist; |
| --- | --- |

5)

biokütused – transpordis kasutatav vedel- ja gaaskütus, mis on toodetud biomassist;

| 6) | jätkusuutlikud biokütused – biokütused, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (31) eelnõu artiklis 15 sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriumidele. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on direktiivi vastu võtnud ning see on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, kohaldatakse direktiivis sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriume; |
| --- | --- |

6)

jätkusuutlikud biokütused – biokütused, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (31) eelnõu artiklis 15 sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriumidele. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on direktiivi vastu võtnud ning see on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, kohaldatakse direktiivis sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriume;

| 7) | energiatootmine taastuvatest energiaallikatest – üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavates elektrijaamades toodetud energia ning kütteväärtusena see osa energiast, mis toodetakse taastuvatest energiaallikatest hübriidelektrijaamades, kus kasutatakse ka traditsioonilisi energiaallikaid; see hõlmab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat, mida kasutatakse salvestussüsteemide täitmiseks, kuid ei hõlma salvestussüsteemide tulemusena saadud elektrienergiat; |
| --- | --- |

7)

energiatootmine taastuvatest energiaallikatest – üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavates elektrijaamades toodetud energia ning kütteväärtusena see osa energiast, mis toodetakse taastuvatest energiaallikatest hübriidelektrijaamades, kus kasutatakse ka traditsioonilisi energiaallikaid; see hõlmab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat, mida kasutatakse salvestussüsteemide täitmiseks, kuid ei hõlma salvestussüsteemide tulemusena saadud elektrienergiat;

| 8) | koostootmine – soojusenergia ning elektri- ja/või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis; |
| --- | --- |

8)

koostootmine – soojusenergia ning elektri- ja/või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis;

| 9) | suure tõhususega koostootmine – koostootmine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ (32) III lisas esitatud kriteeriumitele ja on kooskõlas komisjoni otsuses 2007/74/EÜ (33) kehtestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtustega; |
| --- | --- |

9)

suure tõhususega koostootmine – koostootmine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ (32) III lisas esitatud kriteeriumitele ja on kooskõlas komisjoni otsuses 2007/74/EÜ (33) kehtestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtustega;

| 10) | keskkonnamaks – maks, mille spetsiifilisel maksustataval baasil on selgelt kahjulik mõju keskkonnale ja mille eesmärk on maksustada teatavaid kaupu või teenuseid selleks, et nende hinna sisse arvestataks keskkonnakulud, ja/või selleks, et tootjad ja tarbijad oleksid orienteeritud keskkonda säästvamale tegevusele; |
| --- | --- |

10)

keskkonnamaks – maks, mille spetsiifilisel maksustataval baasil on selgelt kahjulik mõju keskkonnale ja mille eesmärk on maksustada teatavaid kaupu või teenuseid selleks, et nende hinna sisse arvestataks keskkonnakulud, ja/või selleks, et tootjad ja tarbijad oleksid orienteeritud keskkonda säästvamale tegevusele;

| 11) | ühenduse madalaim maksustamistase – ühenduse õigusaktidega kehtestatud madalaim maksustamistase; energiatoodete ja elektrienergia puhul on ühenduse madalaim maksustamistase nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud madalaim maksustamistase; |
| --- | --- |

11)

ühenduse madalaim maksustamistase – ühenduse õigusaktidega kehtestatud madalaim maksustamistase; energiatoodete ja elektrienergia puhul on ühenduse madalaim maksustamistase nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud madalaim maksustamistase;

| 12) | materiaalne vara – investeeringud maasse, mis on tingimata vajalikud keskkonnakaitsealaste eesmärkide saavutamiseks, investeeringud hoonetesse, tehastesse ja seadmetesse, mis on ette nähtud reostuse ja saaste vähendamiseks või ärahoidmiseks, ning investeeringud tootmismeetodite kohandamiseks keskkonnakaitsega. |
| --- | --- |

12)

materiaalne vara – investeeringud maasse, mis on tingimata vajalikud keskkonnakaitsealaste eesmärkide saavutamiseks, investeeringud hoonetesse, tehastesse ja seadmetesse, mis on ette nähtud reostuse ja saaste vähendamiseks või ärahoidmiseks, ning investeeringud tootmismeetodite kohandamiseks keskkonnakaitsega.

Artikkel 18

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel

1.   Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud tingimused.

2.   Abistatav investeering peab vastama ühele järgmistest tingimustest:

| a) | investeeringu abil on abisaajal võimalik oma tegevusega parandada keskkonnakaitset, tehes ühenduse kehtivates normatiivides nõutust rohkem, olenemata sellest, kas riigis kehtivad ühenduse normatiividest rangemad kohustuslikud normatiivid, või |
| --- | --- |

a)

investeeringu abil on abisaajal võimalik oma tegevusega parandada keskkonnakaitset, tehes ühenduse kehtivates normatiivides nõutust rohkem, olenemata sellest, kas riigis kehtivad ühenduse normatiividest rangemad kohustuslikud normatiivid, või

| b) | investeeringu abil on abisaajal ühenduse normatiivide puudumisel võimalik oma tegevusega keskkonnakaitset parandada. |
| --- | --- |

b)

investeeringu abil on abisaajal ühenduse normatiivide puudumisel võimalik oma tegevusega keskkonnakaitset parandada.

3.   Abi ei tohi anda, kui parendused viivad ettevõtte tegevuse kooskõlla ühenduse normatiividega, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud.

4.   Abi osatähtsus ei ületa 35 %.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

5.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

6.   Lõike 5 kohaldamisel tehakse keskkonnakaitsega otseselt seotud investeeringu maksumus kindlaks, võrreldes investeeringut olukorraga, kui riigiabi ei anta:

| a) | kui keskkonnakaitsesse tehtava investeeringu maksumus on investeeringu kogumaksumusest lihtsalt eristatav, on abikõlblikeks kuludeks kõnealused täpsed keskkonnakaitsega seonduvad kulud; |
| --- | --- |

a)

kui keskkonnakaitsesse tehtava investeeringu maksumus on investeeringu kogumaksumusest lihtsalt eristatav, on abikõlblikeks kuludeks kõnealused täpsed keskkonnakaitsega seonduvad kulud;

| b) | kõigil muudel juhtudel tehakse täiendavad investeerimiskulud kindlaks, võrreldes investeeringut olukorraga, kui riigiabi ei anta. Võrdlusolukorraks on õige võtta sellise investeeringu maksumus, mis on tehniliselt võrreldav, kuid mis tagab madalama keskkonnakaitse taseme (mis kohustuslike ühenduse normatiivide olemasolu korral vastab nendega ettenähtule) ja mille puhul on usutav, et see oleks tehtud ka abi saamata (edaspidi „võrdlusinvesteering”). Tehniliselt võrreldav investeering on investeering, mille puhul tootmisvõimus ja kõik muud tehnilised näitajad (välja arvatud need, mis on otseselt seotud keskkonnakaitsesse tehtava täiendava investeeringuga) on samad. Lisaks sellele peab kõnealune võrdlusinvesteering olema ärilisest seisukohast usutav alternatiiv hinnatavale investeeringule. |
| --- | --- |

b)

kõigil muudel juhtudel tehakse täiendavad investeerimiskulud kindlaks, võrreldes investeeringut olukorraga, kui riigiabi ei anta. Võrdlusolukorraks on õige võtta sellise investeeringu maksumus, mis on tehniliselt võrreldav, kuid mis tagab madalama keskkonnakaitse taseme (mis kohustuslike ühenduse normatiivide olemasolu korral vastab nendega ettenähtule) ja mille puhul on usutav, et see oleks tehtud ka abi saamata (edaspidi „võrdlusinvesteering”). Tehniliselt võrreldav investeering on investeering, mille puhul tootmisvõimus ja kõik muud tehnilised näitajad (välja arvatud need, mis on otseselt seotud keskkonnakaitsesse tehtava täiendava investeeringuga) on samad. Lisaks sellele peab kõnealune võrdlusinvesteering olema ärilisest seisukohast usutav alternatiiv hinnatavale investeeringule.

7.   Abikõlblik investeering on investeering materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse.

8.   Juhul kui investeeringu eesmärk on saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase, valitakse võrdlusolukord järgmiselt:

| a) | kui ettevõtja kohandab oma tegevust riiklike normatiividega, mis on vastu võetud ühenduse normatiivide puudumisel, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada riiklike normatiividega nõutud keskkonnakaitse tase; |
| --- | --- |

a)

kui ettevõtja kohandab oma tegevust riiklike normatiividega, mis on vastu võetud ühenduse normatiivide puudumisel, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada riiklike normatiividega nõutud keskkonnakaitse tase;

| b) | kui ettevõtja kohandab oma tegevust selliste riiklike normatiividega või teeb sellistes riiklikes normatiivides nõutust rohkem, mis on ühenduse normatiividest rangemad, või teeb ühenduse normatiivides nõutust rohkem, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutust kõrgem keskkonnakaitse tase. Ühenduse normatiivides ettenähtud keskkonnakaitse taseme saavutamiseks vajalike investeeringute maksumus ei ole abikõlblik; |
| --- | --- |

b)

kui ettevõtja kohandab oma tegevust selliste riiklike normatiividega või teeb sellistes riiklikes normatiivides nõutust rohkem, mis on ühenduse normatiividest rangemad, või teeb ühenduse normatiivides nõutust rohkem, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutust kõrgem keskkonnakaitse tase. Ühenduse normatiivides ettenähtud keskkonnakaitse taseme saavutamiseks vajalike investeeringute maksumus ei ole abikõlblik;

| c) | normatiivide puudumisel koosnevad abikõlblikud kulud investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase kui see, mida kõnealune ettevõtja või ettevõtjad saavutaksid ilma keskkonnakaitseks antava abita. |
| --- | --- |

c)

normatiivide puudumisel koosnevad abikõlblikud kulud investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase kui see, mida kõnealune ettevõtja või ettevõtjad saavutaksid ilma keskkonnakaitseks antava abita.

9.   Käesoleva artikli alusel ei vabastata teatamiskohustusest teiste ettevõtjate jäätmete käitlusega seotud investeerimisabi.

Artikkel 19

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad

1.   Uute transpordivahendite omandamiseks ettenähtud investeerimisabi, mis võimaldab transpordisektoris tegutsevatel ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblik investeering peab vastama artikli 18 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

3.   Ühenduse vastuvõetud standarditele vastava uue maantee-, raudtee-, siseveeteede ja meretranspordivahendite omandamiseks antav abi on teatamiskohustusest vabastatud, kui nende omandamine toimus enne ühenduse normatiivide jõustumist ja kui uued normatiivid ei ole kohustuslikuks muutudes tagasiulatuvalt kohaldatavad juba ostetud sõidukite suhtes.

4.   Kui abi antakse olemasolevate transpordivahendite moderniseerimiseks keskkonnakaitse parandamise eesmärgil, vabastatakse abi teatamiskohustusest, kui olemasolevad transpordivahendeid viiakse vastavusse keskkonnakaitse normatiividega, mis kõnealuste transpordivahendite kasutuselevõtmise ajal veel ei kehtinud, või kui kõnealuste transpordivahendite suhtes ei kohaldata keskkonnakaitse normatiive.

5.   Abi osatähtsus ei ületa 35 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

6.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase.

Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

Artikkel 20

Abi, mida antakse VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega

1.   Abi, mis võimaldab VKEdel täita uusi rangemaid ühenduse keskkonnakaitse normatiive, mis ei ole veel jõustunud, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Ühenduse normatiivid peavad olema vastu võetud ning investeering peab olema rakendatud ja lõpule viidud vähemalt üks aasta enne standardi jõustumist.

3.   Abi osatähtsus ei ületa väikeettevõtete puhul 15 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 % abikõlblikest kuludest, kui rakendamine ja lõpuleviimine toimub rohkem kui kolm aastat enne standardi jõustumist, ja väikeettevõtete puhul 10 %, kui rakendamine ja lõpuleviimine toimub vahemikus üks kuni kolm aastat enne standardi jõustumist.

4.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutav keskkonnakaitse tase, võrreldes enne kõnealuste normatiivide jõustumist kehtinud keskkonnakaitse tasemega.

Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

Artikkel 21

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi

1.   Investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, mis võimaldab ettevõtjatel saavutada energiasäästu, on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on

| a) | käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 või |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 või

| b) | käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 60 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast tasemest suurem energiasääst.

Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil.

Abikõlblikud kulud tuleb arvutada selliselt, et arvesse ei võeta tegevustulusid ja -kulusid, mis on seotud täiendava investeeringuga energia säästmisesse ja mis on VKEde puhul tekkinud kõnealuse investeeringu esimese kolme aasta jooksul, ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis mitteosalevate suurettevõtjate puhul esimese nelja aasta jooksul ja ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate suurettevõtjate puhul esimese viie aasta jooksul. Suurettevõtjate puhul võib kõnealust ajavahemikku vähendada investeeringu esimese kolme aastani juhul, kui on võimalik tõendada, et investeeringu amortisatsiooniaeg ei ületa kolme aastat.

Abikõlblike kulude arvutused peab sertifitseerima välisaudiitor.

4.   Abi osatähtsus ei ületa 20 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

5.   Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

Artikkel 22

Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi

1.   Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on lõigetes 2–4 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 45 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suure tõhususega koostootmisjaama rajamiseks, võrreldes võrdlusinvesteeringuga. Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

4.   Uus koostootmisüksus toob kaasa üldise primaarenergia säästmise võrreldes eraldi tootmisega vastavalt direktiivile 2004/8/EÜ ja otsusele 2007/74/EÜ. Olemasoleva koostootmisüksuse moderniseerimine või olemasoleva energiatootmisüksuse muutmine koostootmisüksuseks toob kaasa primaarenergia säästmise võrreldes algse olukorraga.

Artikkel 23

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi

1.   Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 45 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.

3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad kulud, mida abisaaja kannab, võrreldes kuludega, mida kannab tavaline elektrijaam või tavaline küttesüsteem, mis on tegeliku energiatootmise seisukohast sama võimsusega.

Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.

4.   Biokütuste tootmiseks antav investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi vabastatakse teatamiskohustusest vaid niivõrd, kuivõrd abi saavaid investeeringuid kasutatakse üksnes jätkusuutlike biokütuste tootmiseks.

Artikkel 24

Keskkonnauuringuteks antav abi

1.   Abi, mida antakse selliste uuringute läbiviimiseks, mis on otseselt seotud artiklis 18 nimetatud investeeringutega, investeeringutega energiasäästu saavutamiseks artiklis 21 sätestatud tingimustel või investeeringutega taastuvenergia tootmiseks artiklis 23 sätestatud tingimustel, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtete poolt läbiviidavateks uuringuteks antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtete poolt läbiviidavateks uuringuteks antava abi korral.

3.   Abikõlblikud kulud on teadustegevuse kulud.

Artikkel 25

Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi

1.   Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad keskkonnaabi kavad keskkonnamaksu vähenduste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Isikud, kelle keskkonnamaksu vähendatakse, maksavad vähemalt ühenduse maksu alammäära, mis on sätestatud direktiivis 2003/96/EÜ.

3.   Maksuvähendusi ei anta pikemaks perioodiks kui 10 aastat. Maksuvähendusi ei anta pikemaks perioodiks kui 10 aastat. Kõnealuse 10aastase perioodi möödumisel hindavad liikmesriigid uuesti asjaomaste abimeetmete asjakohasust.

5.   JAGU

VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi

Artikkel 26

VKEdele nõustamiseks antav abi

1.   VKEdele nõustamiseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.

3.   Abikõlblikud kulud on välisnõustajate osutatud nõustamisteenuste kulud.

Kõnealused teenused ei või kujutada endast pidevat ega korrapärast tegevust ega olla seotud ettevõtja tavapäraste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.

Artikkel 27

VKEdele messidel osalemiseks antav abi

1.   VKEdele messidel osalemiseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.

3.   Abikõlblikud kulud on ettevõtja esmakordsel osalemisel mis tahes messil või näitusel väljapanekukoha üürimise, ülesseadmise ja haldamisega seoses kantud kulud.

6.   JAGU

Riskikapitali vormis antav abi

Artikkel 28

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | omakapital – omaniku osalus ettevõtjas, väljendatuna investoritele emiteeritud aktsiates; |
| --- | --- |

1)

omakapital – omaniku osalus ettevõtjas, väljendatuna investoritele emiteeritud aktsiates;

| 2) | kvaasikapital – finantsinstrumendid, millelt saadav tulu tuleneb valdaja jaoks peamiselt aluseks oleva sihtettevõtja kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta; |
| --- | --- |

2)

kvaasikapital – finantsinstrumendid, millelt saadav tulu tuleneb valdaja jaoks peamiselt aluseks oleva sihtettevõtja kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta;

| 3) | erakapital – erakapitali (vastandina avaliku sektori kapitalile) või kvaasikapitali investeeringud börsil noteerimata ettevõtjatesse, sealhulgas riskikapital; |
| --- | --- |

3)

erakapital – erakapitali (vastandina avaliku sektori kapitalile) või kvaasikapitali investeeringud börsil noteerimata ettevõtjatesse, sealhulgas riskikapital;

| 4) | seemnekapital – rahalised vahendid, mida pakutakse algidee uurimiseks, hindamiseks ja arendamiseks enne käivitusetappi; |
| --- | --- |

4)

seemnekapital – rahalised vahendid, mida pakutakse algidee uurimiseks, hindamiseks ja arendamiseks enne käivitusetappi;

| 5) | stardikapital – rahalised vahendid, mis antakse tootearenduseks ja turule sisenemiseks ettevõtjatele, kes ei ole oma tooteid või teenuseid veel müünud ega tooda veel kasumit; |
| --- | --- |

5)

stardikapital – rahalised vahendid, mis antakse tootearenduseks ja turule sisenemiseks ettevõtjatele, kes ei ole oma tooteid või teenuseid veel müünud ega tooda veel kasumit;

| 6) | arengukapital – ettevõtjale, kes võib küündida kasumiläveni või seda ületada, kuid võib seda ka mitte teha, kasvuks või laienemiseks antavad rahalised vahendid, mida võib kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks, turu- või tootearenduseks või täiendava käibekapitali tekitamiseks; |
| --- | --- |

6)

arengukapital – ettevõtjale, kes võib küündida kasumiläveni või seda ületada, kuid võib seda ka mitte teha, kasvuks või laienemiseks antavad rahalised vahendid, mida võib kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks, turu- või tootearenduseks või täiendava käibekapitali tekitamiseks;

| 7) | väljumisstrateegia – riskikapitalifondi või erakapitali investeerimisfondi strateegia osalustest loobumiseks vastavalt plaanile saada maksimaalset kasumit, sealhulgas müük kauplemise teel, mahakandmine, eelisaktsiate/laenude välja-/tagasimaksmine, müük teisele riskikapitali investorile, müük finantsinstitutsioonile ja müük avalikul pakkumisel (kaasa arvatud esmasel avalikul pakkumisel); |
| --- | --- |

7)

väljumisstrateegia – riskikapitalifondi või erakapitali investeerimisfondi strateegia osalustest loobumiseks vastavalt plaanile saada maksimaalset kasumit, sealhulgas müük kauplemise teel, mahakandmine, eelisaktsiate/laenude välja-/tagasimaksmine, müük teisele riskikapitali investorile, müük finantsinstitutsioonile ja müük avalikul pakkumisel (kaasa arvatud esmasel avalikul pakkumisel);

| 8) | sihtettevõtja – ettevõtja, kellesse investeerimist investor või investeerimisfond kaalub. |
| --- | --- |

8)

sihtettevõtja – ettevõtja, kellesse investeerimist investor või investeerimisfond kaalub.

Artikkel 29

Riskikapitali vormis antav abi

1.   VKEdele suunatud riskikapitalina antava abi kavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud tingimused.

2.   Riskikapitalimeetmed toimuvad osalusena kasumit taotlevas erakapitali investeerimisfondis, mida hallatakse äriliste põhimõtete alusel.

3.   Investeerimisfondi tehtavad investeeringute osamaksed ei tohi ühegi 12kuulise perioodi jooksul ületada 1,5 miljonit eurot sihtettevõtja kohta.

4.   Abi saavates piirkondades asuvate VKEde ja abi mitte saavates piirkondades asuvate väikeettevõtete puhul piirdub riskikapitalimeede seemnekapitali, stardikapitali ja/või arengukapitali pakkumisega. Abi mitte saavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete puhul piirdub riskikapitalimeede seemnekapitali ja/või stardikapitali, mitte aga arengukapitali pakkumisega.

5.   Väikestele ja keskmise suurusega sihtettevõtetele suunatud omakapitali ja kvaasikapitali osakaal investeerimisfondis peab olema vähemalt 70 % meetme kogueelarvest.

6.   Investeerimisfondide pakutavast rahastamisest peab erainvestorite rahastamine moodustama vähemalt 50 %. Üksnes abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele suunatud investeerimisfondide puhul peab erainvestorite rahastamine olema vähemalt 30 %.

7.   Selle tagamiseks, et riskikapitalimeede on kasumit taotlev, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | iga investeeringu puhul on olemas äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud projekti elujõulisus ja |
| --- | --- |

a)

iga investeeringu puhul on olemas äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud projekti elujõulisus ja

| b) | iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia. |
| --- | --- |

b)

iga investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia.

8.   Selle tagamiseks, et investeerimisfondi hallatakse äriliste põhimõtete alusel, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | professionaalse fondijuhi ja fondis osalejate vahel peab olema kokkulepe, milles nähakse ette fondijuhile makstava tasu seotus tulemustega ning sätestatakse fondi eesmärgid ja investeeringute ajakava ja |
| --- | --- |

a)

professionaalse fondijuhi ja fondis osalejate vahel peab olema kokkulepe, milles nähakse ette fondijuhile makstava tasu seotus tulemustega ning sätestatakse fondi eesmärgid ja investeeringute ajakava ja

| b) | erainvestorid osalevad otsustamisprotsessis näiteks investorite või nõustajate komitee vahendusel ja |
| --- | --- |

b)

erainvestorid osalevad otsustamisprotsessis näiteks investorite või nõustajate komitee vahendusel ja

| c) | vahendite haldamisel rakendatakse parimaid kogemusi ja regulatiivset järelevalvet. |
| --- | --- |

c)

vahendite haldamisel rakendatakse parimaid kogemusi ja regulatiivset järelevalvet.

7.   JAGU

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi

Artikkel 30

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | teadusasutus – üksus, nagu ülikool või uurimisinstituut, olenemata selle õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) ja finantseerimise viisist, mille peamine eesmärk on viia läbi alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust ja levitada nende tulemusi õpetamise, publikatsioonide või tehnosiirde kaudu; kogu kasum tuleb reinvesteerida kõnelusesse tegevusse, selle tulemuste levitamisse või õpetamisse; ettevõtjatel, kes võivad kõnealusele asutusele näiteks tema aktsionäride või liikmetena mõju avaldada, ei tohi olla eelisjuurdepääsu kõnealuse asutuse teaduspotentsiaalile ega tema saavutatud teadustulemustele; |
| --- | --- |

1)

teadusasutus – üksus, nagu ülikool või uurimisinstituut, olenemata selle õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) ja finantseerimise viisist, mille peamine eesmärk on viia läbi alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust ja levitada nende tulemusi õpetamise, publikatsioonide või tehnosiirde kaudu; kogu kasum tuleb reinvesteerida kõnelusesse tegevusse, selle tulemuste levitamisse või õpetamisse; ettevõtjatel, kes võivad kõnealusele asutusele näiteks tema aktsionäride või liikmetena mõju avaldada, ei tohi olla eelisjuurdepääsu kõnealuse asutuse teaduspotentsiaalile ega tema saavutatud teadustulemustele;

| 2) | alusuuring – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja uuritavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita; |
| --- | --- |

2)

alusuuring – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja uuritavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita;

| 3) | rakendusuuring – kavandatud uuringud või kriitilised uuringud uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid. See hõlmab rakendusuuringu jaoks vajalike komplekssete süsteemide komponentide loomist, eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise puhul, välja arvatud prototüübid; |
| --- | --- |

3)

rakendusuuring – kavandatud uuringud või kriitilised uuringud uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid. See hõlmab rakendusuuringu jaoks vajalike komplekssete süsteemide komponentide loomist, eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise puhul, välja arvatud prototüübid;

| 4) | tootearendus – olemasolevate teaduslike, tehnoloogiliste, ärialaste ja teiste asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, ühendamine, kujundamine ja kasutamine plaanide ja korralduste või projektide koostamise eesmärgil uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste jaoks. Need võivad hõlmata ka muud tegevust, mille eesmärk on uute toodete, protsesside või teenuste mõisteline määratlemine, kavandamine ja dokumenteerimine. Tegevuse hulka võib kuuluda visandite, jooniste, plaanide ja muu dokumentatsiooni koostamine, tingimusel et need ei ole ette nähtud kasutamiseks ärilisel eesmärgil.
  Tootearenduse hulka kuulub ka kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamine, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes demonstreerimise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Järgneva näidis- või katseprojektide kaubanduslikul eesmärgil kasutamise korral tuleb sellisest kasutusest saadav mis tahes tulu abikõlblikest kuludest maha arvata.
  Toodete, protsesside ja teenuste katsetootmine ja testimine on samuti abikõlblik, tingimusel et neid ei saa kasutada või muuta kasutuskõlblikuks tööstuslikes rakendustes või ärilisel eesmärgil.
  Tootearendus ei hõlma toodetes, tooteliinides, tootmisprotsessides, olemasolevates teenustes ja teistes käimasolevates toimingutes tehtavaid rutiinseid või perioodilisi muudatusi, isegi kui sellised muudatused kujutavad endast täiustusi; |
| --- | --- |

4)

tootearendus – olemasolevate teaduslike, tehnoloogiliste, ärialaste ja teiste asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, ühendamine, kujundamine ja kasutamine plaanide ja korralduste või projektide koostamise eesmärgil uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste jaoks. Need võivad hõlmata ka muud tegevust, mille eesmärk on uute toodete, protsesside või teenuste mõisteline määratlemine, kavandamine ja dokumenteerimine. Tegevuse hulka võib kuuluda visandite, jooniste, plaanide ja muu dokumentatsiooni koostamine, tingimusel et need ei ole ette nähtud kasutamiseks ärilisel eesmärgil.

Tootearenduse hulka kuulub ka kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamine, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes demonstreerimise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Järgneva näidis- või katseprojektide kaubanduslikul eesmärgil kasutamise korral tuleb sellisest kasutusest saadav mis tahes tulu abikõlblikest kuludest maha arvata.

Toodete, protsesside ja teenuste katsetootmine ja testimine on samuti abikõlblik, tingimusel et neid ei saa kasutada või muuta kasutuskõlblikuks tööstuslikes rakendustes või ärilisel eesmärgil.

Tootearendus ei hõlma toodetes, tooteliinides, tootmisprotsessides, olemasolevates teenustes ja teistes käimasolevates toimingutes tehtavaid rutiinseid või perioodilisi muudatusi, isegi kui sellised muudatused kujutavad endast täiustusi;

| 5) | kõrge kvalifikatsiooniga töötajad – teadurid, insenerid, disainerid ja müügijuhid, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ning vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas. Doktoriõpet võib lugeda asjaomaseks töökogemuseks; |
| --- | --- |

5)

kõrge kvalifikatsiooniga töötajad – teadurid, insenerid, disainerid ja müügijuhid, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ning vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas. Doktoriõpet võib lugeda asjaomaseks töökogemuseks;

| 6) | lähetus – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt teatava ajavahemiku jooksul, pärast mida on töötajal õigus pöörduda tagasi oma endise tööandja juurde. |
| --- | --- |

6)

lähetus – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt teatava ajavahemiku jooksul, pärast mida on töötajal õigus pöörduda tagasi oma endise tööandja juurde.

Artikkel 31

Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi

1.   Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Teadus- ja arendustegevuse projekti abi saav osa peab olema täielikult liigitatav ühe või mitme järgneva teadustegevuse kategooria alla:

| a) | alusuuringud; |
| --- | --- |

a)

alusuuringud;

| b) | rakendusuuringud; |
| --- | --- |

b)

rakendusuuringud;

| c) | tootearendus. |
| --- | --- |

c)

tootearendus.

Kui projekt koosneb erinevatest ülesannetest, liigitatakse iga ülesanne ühe eelmises lõigus loetletud kategooria alla või ülesannete alla, mis ei kuulu ühtegi nimetatud kategooriasse.

3.   Abi osatähtsus ei ületa:

| a) | alusuuringute puhul 100 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

alusuuringute puhul 100 % abikõlblikest kuludest;

| b) | rakendusuuringute puhul 50 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

b)

rakendusuuringute puhul 50 % abikõlblikest kuludest;

| c) | tootearenduse puhul 25 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

c)

tootearenduse puhul 25 % abikõlblikest kuludest.

Abi osatähtsus määratakse kindlaks iga abisaaja kohta, sealhulgas lõike 4 punkti b alapunktis i sätestatud koostööprojektide puhul.

Teadusasutuste ja ettevõtjate koostööna elluviidavale teadus- ja arendustegevuse projektile abi andmise korral ei või kombineeritud abi, mis saadakse konkreetsele projektile antava valitsuse otsetoetusena ja teadusasutuste panusena kõnealusesse projekti, kui kõnealuse panuse näol on tegemist abiga, ületada iga abi saava ettevõtja puhul kohaldatavat abi osatähtsust.

4.   Rakendusuuringute ja tootearenduse jaoks lõikes 3 sätestatud abi osatähtsust võib suurendada järgmiselt:

| a) | kui abi antakse VKEdele, võib abi osatähtsust suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtete puhul ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtete puhul, ja |
| --- | --- |

a)

kui abi antakse VKEdele, võib abi osatähtsust suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtete puhul ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtete puhul, ja

| b) | lisada võib 15 protsendipunkti suuruse soodustuse, kuni 80 % abi maksimaalse osatähtsuse saavutamiseni, kui:






  i) | projekt hõlmab vähemalt kahe üksteisest sõltumatu ettevõtja vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:






  — | ükski ettevõtja eraldi ei kanna rohkem kui 70 % koostööprojekti abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisada võib 15 protsendipunkti suuruse soodustuse, kuni 80 % abi maksimaalse osatähtsuse saavutamiseni, kui:

i)

projekt hõlmab vähemalt kahe üksteisest sõltumatu ettevõtja vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:

—

ükski ettevõtja eraldi ei kanna rohkem kui 70 % koostööprojekti abikõlblikest kuludest;

| — | projekt hõlmab koostööd, milles osaleb vähemalt üks VKE, või viiakse ellu vähemalt kahes erinevas liikmesriigis või |
| --- | --- |

—

projekt hõlmab koostööd, milles osaleb vähemalt üks VKE, või viiakse ellu vähemalt kahes erinevas liikmesriigis või

| ii) | projekt hõlmab ettevõtja ja teadusasutuse vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:






  — | teadusasutus kannab vähemalt 10 % projekti abikõlblikest kuludest ja |
| --- | --- | --- |

ii)

projekt hõlmab ettevõtja ja teadusasutuse vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:

—

teadusasutus kannab vähemalt 10 % projekti abikõlblikest kuludest ja

| — | teadusasutusel on õigus avaldada uurimisprojektide tulemused selles ulatuses, mil need saadakse kõnealuse asutuse teadustegevusest, või |
| --- | --- |

—

teadusasutusel on õigus avaldada uurimisprojektide tulemused selles ulatuses, mil need saadakse kõnealuse asutuse teadustegevusest, või

| iii) | rakendusuuringu puhul levitatakse projekti tulemusi laialdaselt tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse teadus- või tehnikaajakirjades või avatud juurdepääsuga hoidlates (andmebaasid, kus igaüks saab juurde pääseda teadusuuringute töötlemata andmetele) või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu. |
| --- | --- |

iii)

rakendusuuringu puhul levitatakse projekti tulemusi laialdaselt tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse teadus- või tehnikaajakirjades või avatud juurdepääsuga hoidlates (andmebaasid, kus igaüks saab juurde pääseda teadusuuringute töötlemata andmetele) või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu.

Esimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaldamisel ei loeta allhanget tõhusaks koostööks.

5.   Abikõlblikud on järgmised kulud:

| a) | personalikulud (uurijad, tehnikud ja muu abikoosseis selles ulatuses, mil nad tegelevad konkreetse uurimisprojektiga); |
| --- | --- |

a)

personalikulud (uurijad, tehnikud ja muu abikoosseis selles ulatuses, mil nad tegelevad konkreetse uurimisprojektiga);

| b) | vahendite ja seadmete kulud sel määral, mil neid kasutatakse uurimisprojekti jaoks ja selle läbiviimise aja jooksul. Kui kõnealuseid vahendeid ja varustust ei kasutata teadusprojekti jaoks kogu nende kasutusaja jooksul, loetakse abikõlblikeks kuludeks vaid amortisatsioonikulud, mis vastavad teadusprojekti kestusele ja mis arvutatakse heade raamatupidamistavade kohaselt; |
| --- | --- |

b)

vahendite ja seadmete kulud sel määral, mil neid kasutatakse uurimisprojekti jaoks ja selle läbiviimise aja jooksul. Kui kõnealuseid vahendeid ja varustust ei kasutata teadusprojekti jaoks kogu nende kasutusaja jooksul, loetakse abikõlblikeks kuludeks vaid amortisatsioonikulud, mis vastavad teadusprojekti kestusele ja mis arvutatakse heade raamatupidamistavade kohaselt;

| c) | ehitiste ja maaga seotud kulud, kuivõrd need on seotud uurimisprojektiga, ja üksnes projekti kestvusajal; ehitiste puhul loetakse abikõlblikuks üksnes uurimisprojekti ajale vastavad amortisatsioonikulud, mis arvutatakse hea raamatupidamistava alusel; maa puhul on abikõlblikud omandi üleminekuga seotud kulud või tegelikult kantud kapitalikulud; |
| --- | --- |

c)

ehitiste ja maaga seotud kulud, kuivõrd need on seotud uurimisprojektiga, ja üksnes projekti kestvusajal; ehitiste puhul loetakse abikõlblikuks üksnes uurimisprojekti ajale vastavad amortisatsioonikulud, mis arvutatakse hea raamatupidamistava alusel; maa puhul on abikõlblikud omandi üleminekuga seotud kulud või tegelikult kantud kapitalikulud;

| d) | lepingulise teadustegevuse, välistest allikatest turuhindadega ostetud või litsentseeritud tehniliste teadmiste ja patentide kulud, kui tehing on teostatud turutingimustel ja puudub kokkumäng, ning nõustamise ja samaväärsete, üksnes teadustegevuse jaoks kasutatud teenuste kulud; |
| --- | --- |

d)

lepingulise teadustegevuse, välistest allikatest turuhindadega ostetud või litsentseeritud tehniliste teadmiste ja patentide kulud, kui tehing on teostatud turutingimustel ja puudub kokkumäng, ning nõustamise ja samaväärsete, üksnes teadustegevuse jaoks kasutatud teenuste kulud;

| e) | otseselt uurimisprojekti tulemusel kantud täiendavad üldkulud; |
| --- | --- |

e)

otseselt uurimisprojekti tulemusel kantud täiendavad üldkulud;

| f) | muud tegevuskulud, sealhulgas materjalikulud, varustuse ja samalaadsete toodete kulud, mis on kantud otseselt teadustegevuse tõttu. |
| --- | --- |

f)

muud tegevuskulud, sealhulgas materjalikulud, varustuse ja samalaadsete toodete kulud, mis on kantud otseselt teadustegevuse tõttu.

6.   Kõik abikõlblikud kulud peavad olema liigitatud konkreetsesse teadus- ja arendustegevuse kategooriasse.

Artikkel 32

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi

1.   Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi, millega valmistatakse ette rakendusuuringute või tootearendusalast tegevust, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa:

| a) | VKEde korral 75 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 50 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust; |
| --- | --- |

a)

VKEde korral 75 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 50 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust;

| b) | suurettevõtete korral 65 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 40 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust. |
| --- | --- |

b)

suurettevõtete korral 65 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 40 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust.

3.   Abikõlblikud kulud on teadustegevuse kulud.

Artikkel 33

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi

1.   VKEdele patentide ja muude tööstusomandi õiguste saamise ja valideerimisega seotud kulude katteks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa artikli 31 lõigetes 3 ja 4 käsitletud teadus- ja arendustegevuse projektidele antava abi osatähtsust teadustegevuse puhul, mille tulemusel jõuti asjaomaste tööstusomandi õigusteni.

3.   Abikõlblikud on järgmised kulud:

| a) | kõik kulud, mis on kantud enne õiguse andmist esimeses jurisdiktsioonis, sealhulgas taotluse koostamise, esitamise ja menetlemisega seotud kulud ning taotluse uuendamise kulud, mis tekkisid enne õiguse andmist; |
| --- | --- |

a)

kõik kulud, mis on kantud enne õiguse andmist esimeses jurisdiktsioonis, sealhulgas taotluse koostamise, esitamise ja menetlemisega seotud kulud ning taotluse uuendamise kulud, mis tekkisid enne õiguse andmist;

| b) | tõlkimis- ja muud kulud, mis on kantud õiguse saamiseks või valideerimiseks teistes jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

b)

tõlkimis- ja muud kulud, mis on kantud õiguse saamiseks või valideerimiseks teistes jurisdiktsioonides;

| c) | kulud, mis on kantud õiguse kehtivuse kaitsmiseks taotluse ametliku menetlemise ning võimalike vaidlustamismenetluste raames, ka juhul, kui need on kantud pärast õiguse andmist. |
| --- | --- |

c)

kulud, mis on kantud õiguse kehtivuse kaitsmiseks taotluse ametliku menetlemise ning võimalike vaidlustamismenetluste raames, ka juhul, kui need on kantud pärast õiguse andmist.

Artikkel 34

Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi

1.   Asutamislepingu I lisas loetletud toodetega seonduvaks teadus- ja arendustegevuseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–7 sätestatud tingimused.

2.   Abi antakse kõikide asjaomases sektoris või allsektoris tegutsevate ettevõtjate huvides.

3.   Teave teadustegevuse ja selle eesmärgi kohta avaldatakse Internetis enne teadustegevuse alustamist. Lisada tuleb arvatav tulemuste avaldamise kuupäev ja avaldamise aadress Internetis ning märge, et tulemused on kättesaadavad tasuta.

Teadustegevuse tulemused peavad olema Internetis kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul. Kõnealune teave avaldatakse Internetis hiljemalt samal ajal, kui see edastatakse mis tahes konkreetse organisatsiooni liikmetele.

4.   Abi antakse otse teadustegevust läbiviivale organisatsioonile ning see ei tohi sisaldada teadustegevusega mitteseotud otsetoetust äriühingule, kes toodab, töötleb või turustab põllumajandustooteid, ega võimaldada selliste toodete tootjatele hinnatoetust.

5.   Abi osatähtsus ei ületa 100 % abikõlblikest kuludest.

6.   Abikõlblikud kulud on artikli 31 lõikes 5 sätestatud kulud.

7.   Asutamislepingu I lisas loetletud toodetega seonduvaks teadus- ja arendustegevuseks antav abi, mis ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva määruse artiklites 30, 31 ja 32 sätestatud tingimused.

Artikkel 35

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi

1.   Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Abisaaja on väikeettevõte, mis abi andmise ajal on asutatud vähem kui kuus aastat tagasi.

3.   Abisaaja teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kogu tegevuskuludest on vähemalt 15 % vähemalt ühel aastal abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul või alles alustanud ettevõtte puhul, kellel puudub finantsminevik, vastavalt välisaudiitori kinnitatud käesoleva raamatupidamisperioodi auditile.

4.   Abi ei ületa 1 miljonit eurot.

Kõnealune abi ei ületa 1,5 miljonit eurot piirkondade puhul, mille suhtes võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, ja 1,25 miljonit eurot piirkondade puhul, mille suhtes võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

5.   Abisaaja võib saada abi ainult üks kord nooreks innovatiivseks ettevõtteks kvalifitseerumise ajal.

Artikkel 36

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi

1.   Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–6 sätestatud tingimused:

2.   abisaaja on VKE;

3.   abi on maksimaalselt 200 000 eurot ühe abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul;

4.   teenuseosutajal on riiklik või Euroopa sertifikaat. Juhul kui teenuseosutajal ei ole riiklikku või Euroopa sertifikaati, võib abiga katta kuni 75 % abikõlblikest kuludest;

5.   abisaaja peab kasutama abi teenuste turuhinnaga (või hinnaga, mis kajastab ettevõtja täielikke kulutusi ning mõistlikku hinnalisa juhul, kui teenusepakkuja on mittetulundusühing) ostmiseks;

6.   järgmised kulud on abikõlblikud:

| a) | innovatsiooni nõuandeteenuste puhul järgmised kulud: juhtimiskonsultatsioon, tehnoloogiline abi, tehnosiirdeteenused, koolitus, intellektuaalomandiõiguse saamise, kaitse ja sellega kauplemise ning litsentsilepingute alane konsultatsioon; standardite kasutamise alane konsultatsioon; |
| --- | --- |

a)

innovatsiooni nõuandeteenuste puhul järgmised kulud: juhtimiskonsultatsioon, tehnoloogiline abi, tehnosiirdeteenused, koolitus, intellektuaalomandiõiguse saamise, kaitse ja sellega kauplemise ning litsentsilepingute alane konsultatsioon; standardite kasutamise alane konsultatsioon;

| b) | innovatsiooni toetavate teenuste puhul järgmised kulud: tööruumid, andmepangad, tehnilised raamatukogud, turu-uuringud, laboratooriumi kasutamine, kvaliteedimärgistus, katsetamine ja sertifitseerimine. |
| --- | --- |

b)

innovatsiooni toetavate teenuste puhul järgmised kulud: tööruumid, andmepangad, tehnilised raamatukogud, turu-uuringud, laboratooriumi kasutamine, kvaliteedimärgistus, katsetamine ja sertifitseerimine.

Artikkel 37

Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi

1.   Teadusasutusest või suurettevõttest VKEsse lähetatavate kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Lähetatud töötajad ei tohi asendada teisi töötajaid, vaid nad tuleb abisaaja ettevõttes tööle võtta uute ülesannete täitmiseks ning nad peavad olema töötanud välja laenavas teadusasutuses või suurettevõttes vähemalt kaks aastat.

Lähetatud töötajad peavad abi saavas ettevõttes töötama teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni alal.

3.   Abi maksimaalne osatähtsus on 50 % abikõlblikest kuludest maksimaalselt kolmeks aastaks ettevõtja ning laenatud töötaja kohta.

4.   Abikõlblikud kulud on kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamise ja palkamise personalikulud, sealhulgas personaliotsingubüroo kasutamise kulutused ning lähetatud töötajate mobiilsuse tagamiseks tehtud kulutused.

5.   Käesolev artikkel ei kehti käesoleva määruse artiklis 26 ettenähtud nõustamiskuludele.

8.   JAGU

Koolitusabi

Artikkel 38

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | erikoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

1)

erikoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses;

| 2) | üldkoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peamiselt töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse. Koolitus on üldine näiteks juhul, kui:






  a) | seda korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtted või kui erinevate ettevõtete töötajad võivad sellel osaleda või |
| --- | --- | --- |

2)

üldkoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peamiselt töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse. Koolitus on üldine näiteks juhul, kui:

a)

seda korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtted või kui erinevate ettevõtete töötajad võivad sellel osaleda või

| b) | seda on tunnustanud, sertifitseerinud või kinnitanud ametiasutused, avalikud organid või muud organid või asutused, kellele liikmesriik või ühendus on andnud vajalikud volitused. |
| --- | --- |

b)

seda on tunnustanud, sertifitseerinud või kinnitanud ametiasutused, avalikud organid või muud organid või asutused, kellele liikmesriik või ühendus on andnud vajalikud volitused.

Artikkel 39

Koolitusabi

1.   Koolitusabi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on lõigetes 2–4 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa:

| a) | 25 % abikõlblikest kuludest erikoolituse puhul ja |
| --- | --- |

a)

25 % abikõlblikest kuludest erikoolituse puhul ja

| b) | 60 % abikõlblikest kuludest üldkoolituse puhul. |
| --- | --- |

b)

60 % abikõlblikest kuludest üldkoolituse puhul.

Abi osatähtsust võib suurendada kuni 80 % abikõlblikest kuludest abi maksimaalse osatähtsuse saavutamiseni järgmiselt:

| a) | 10 protsendipunkti võrra, kui koolitust antakse ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele; |
| --- | --- |

a)

10 protsendipunkti võrra, kui koolitust antakse ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele;

| b) | 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral. |
| --- | --- |

b)

10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral.

Kui abi antakse mereveonduse valdkonnas, võib selle osatähtsus olla 100 % abikõlblikest kuludest, olenemata sellest, kas tegemist on eri- või üldkoolitusega, eeldusel et täidetakse järgmisi tingimusi:

| a) | koolitatav ei ole laevapere tegevliige, vaid on pardal mittekooseisuline töötaja; ja |
| --- | --- |

a)

koolitatav ei ole laevapere tegevliige, vaid on pardal mittekooseisuline töötaja; ja

| b) | koolitus toimub ühenduses registreeritud laevade pardal. |
| --- | --- |

b)

koolitus toimub ühenduses registreeritud laevade pardal.

3.   Juhul kui abi saav projekt hõlmab nii eri- kui ka üldkoolitust, mida ei saa abi osatähtsuse arvutamiseks eristada, või juhul, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas abi saava koolitusprojektiga hõlmatud koolitus on oma laadilt käsitletav eri- või üldkoolitusena, kohaldatakse erikoolituse jaoks kehtestatud osatähtsusi.

4.   Abi saava koolitusprojekti abikõlblikud kulud on järgmised:

| a) | koolitajate tööjõukulud; |
| --- | --- |

a)

koolitajate tööjõukulud;

| b) | koolitajate ja koolitatavate sõidukulud, sealhulgas majutus; |
| --- | --- |

b)

koolitajate ja koolitatavate sõidukulud, sealhulgas majutus;

| c) | muud jooksvad kulud, nagu projektiga otseselt seotud õppevahendid ja tarvikud; |
| --- | --- |

c)

muud jooksvad kulud, nagu projektiga otseselt seotud õppevahendid ja tarvikud;

| d) | tööriistade ja seadmete amortisatsioon selles ulatuses, mil neid kasutatakse üksnes koolitusprojekti jaoks; |
| --- | --- |

d)

tööriistade ja seadmete amortisatsioon selles ulatuses, mil neid kasutatakse üksnes koolitusprojekti jaoks;

| e) | koolitusprojektiga seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus; |
| --- | --- |

e)

koolitusprojektiga seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus;

| f) | koolitatavate tööjõukulud ja kaudsed üldkulud (halduskulud, üür, üldkulud) muude punktides a–e nimetatud abikõlblike kulude kogusumma ulatuses. Koolitatavate tööjõukulude puhul võib arvesse võtta ainult tunde, mille jooksul koolitatavad tegelikult koolitusel osalevad, olles neist eelnevalt lahutanud kõik töötunnid. |
| --- | --- |

f)

koolitatavate tööjõukulud ja kaudsed üldkulud (halduskulud, üür, üldkulud) muude punktides a–e nimetatud abikõlblike kulude kogusumma ulatuses. Koolitatavate tööjõukulude puhul võib arvesse võtta ainult tunde, mille jooksul koolitatavad tegelikult koolitusel osalevad, olles neist eelnevalt lahutanud kõik töötunnid.

9.   JAGU

Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi

Artikkel 40

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi

1.   Abikavad ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.

3.   Abikõlblikud kulud on palgakulud, mis kantakse kuni 12 kuu jooksul alates töölevõtmisest.

Eriti ebasoodsas olukorras oleva töötaja puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 24 kuu jooksul alates töölevõtmisest.

4.   Kui töölevõtmise tulemusena asjaomase ettevõtja töötajate arv eelneva 12 kuu keskmisega võrreldes kokkuvõttes ei suurene, peab ametikoht või peavad ametikohad olema vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega, mitte koondamise tõttu.

5.   Ebasoodsas olukorras oleval töötajal on õigus pidevaks töötamiseks vähemalt sellise perioodi vältel, mis on ette nähtud asjaomase riigi töölepinguid reguleerivate õigusaktide või kollektiivlepingutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on seaduspärase töölt vabastamisega töötaja üleastumise tõttu.

Juhul kui töötamise aeg on lühem kui 12 kuud, või vastaval juhul 24 kuud, vähendatakse abi proportsionaalselt.

Artikkel 41

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi

1.   Puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 75 % abikõlblikest kuludest.

3.   Abikõlblikud kulud on palgakulud, mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel puudega töötaja töötab.

4.   Kui töölevõtmise tulemusena asjaomase ettevõtja töötajate arv eelneva 12 kuu keskmisega võrreldes kokkuvõttes ei suurene, peab ametikoht või peavad ametikohad olema vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega, mitte koondamise tõttu.

5.   Töötajal on õigus pidevaks töötamiseks vähemalt sellise perioodi vältel, mis on ette nähtud asjaomase riigi töölepinguid reguleerivate õigusaktide või kollektiivlepingutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on seaduspärase töölt vabastamisega töötaja üleastumise tõttu.

Juhul kui töötamise aeg on lühem kui 12 kuud, vähendatakse abi proportsionaalselt.

Artikkel 42

Puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks antav abi

1.   Abi, millega kompenseeritakse puudega töötajate tööhõive lisakulud, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.

2.   Abi osatähtsus ei ületa 100 % abikõlblikest kuludest.

3.   Abikõlblikud kulud on muud kulud kui artikliga 41 hõlmatud palgakulud, mis lisanduvad kuludele, mida ettevõtja oleks kandnud töö andmisel sellistele töötajatele, kes ei ole puudega, ja mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel asjaomane töötaja töötab.

Järgmised kulud on abikõlblikud:

| a) | tööruumide kohandamise kulud; |
| --- | --- |

a)

tööruumide kohandamise kulud;

| b) | töötajate tööhõivekulud selle aja ulatuses, mil nad üksnes abistavad puudega töötajaid; |
| --- | --- |

b)

töötajate tööhõivekulud selle aja ulatuses, mil nad üksnes abistavad puudega töötajaid;

| c) | puudega töötajate poolseks kasutamiseks mõeldud seadmete kohandamise või soetamise või tarkvara soetamise ja valideerimise kulud (kõnealused seadmed ja tarkvara hõlmavad kohandatud vahendeid või tehnilisi abivahendeid), mis lisanduvad kuludele, mida abisaaja oleks kandnud töö andmisel sellistele töötajatele, kes ei ole puudega; |
| --- | --- |

c)

puudega töötajate poolseks kasutamiseks mõeldud seadmete kohandamise või soetamise või tarkvara soetamise ja valideerimise kulud (kõnealused seadmed ja tarkvara hõlmavad kohandatud vahendeid või tehnilisi abivahendeid), mis lisanduvad kuludele, mida abisaaja oleks kandnud töö andmisel sellistele töötajatele, kes ei ole puudega;

| d) | kui abi saaja pakub kaitstud töökohti, siis asjaomase ettevõtte ehitamise, sisseseadmise või laiendamisega seotud kulud ning puudega töötajate töölevõtmisest otseselt tulenevad haldus- ja transpordikulud. |
| --- | --- |

d)

kui abi saaja pakub kaitstud töökohti, siis asjaomase ettevõtte ehitamise, sisseseadmise või laiendamisega seotud kulud ning puudega töötajate töölevõtmisest otseselt tulenevad haldus- ja transpordikulud.

III   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 43

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1628/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele ning määrustele (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 68/2001 ja (EÜ) nr 2204/2002 käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 44

Üleminekusätted

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud üksikabi suhtes, kui see abi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artiklile 9.

2.   Igasugune enne 31. detsembrit 2008 antud abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele, kuid vastab määruses (EÜ) nr 70/2001, määruses (EÜ) nr 68/2001, määruses (EÜ) nr 2204/2002 või määruses (EÜ) nr 1628/2006 sätestatud tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

Igasugust muud enne käesoleva määruse jõustumist antud abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele ega ka üheski esimeses lõigus osutatud määruses sätestatud tingimustele, hindab komisjon asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.

3.   Käesoleva määruse kehtivusaja lõppemisel jäävad käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abikavad, välja arvatud regionaalabi kavad, vabastatuks veel kuue kuu pikkuseks üleminekuajaks. Regionaalabi kavade teatamiskohustusest vabastamine lõpeb heakskiidetud regionaalabi kaartide kehtivusaja lõppemisel.

Artikkel 45

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 210, 8.9.2007, lk 14.

2

(3)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85).

3

(4)  ELT L 63, 28.2.2004, lk 22.

4

(5)  EÜT C 235, 21.8.2001, lk 3.

5

(6)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

6

(7)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006.

8

(9)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006.

9

(10)  ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.

10

(11)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

11

(12)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

12

(13)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

13

(14)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

14

(15)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

15

(16)  ELT L 358, 16.12.2006, lk 3.

16

(17)  EÜT L 205, 2.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

17

(18)  ELT C 260, 28.10.2006, lk 7.

18

(19)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

19

(20)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

20

(21)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

21

(22)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

22

(23)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

23

(24)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

24

(25)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

25

(26)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

26

(27)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

27

(28)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

28

(29)  ELT L 265, 26.9.2006, lk 1.

29

(30)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

30

(31)  KOM(2008) 19 lõplik.

31

(32)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

32

(33)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 183.

33

---

I LISA

VKE määratlus

Artikkel 1

Ettevõte

Ettevõte on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus olenemata selle õiguslikust vormist. See hõlmab eelkõige käsitöö või muu majandustegevusega tegelevaid füüsilisest isikust ettevõtjaid ja pereettevõtteid ning korrapärase majandustegevusega ühinguid ja ühendusi.

Artikkel 2

Töötajate arv ja rahalised künnised, mis määravad kindlaks ettevõtte kategooria

1.   Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) kategooriasse kuuluvad ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.

2.   VKEde kategoorias loetakse väikesteks need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 50 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 10 miljonit eurot.

3.   VKEde kategoorias loetakse mikroettevõteteks need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.

Artikkel 3

Töötajate arvu ja rahaliste summade arvutamisel arvesse võetavad ettevõtete liigid

1.   Autonoomne ettevõte on iga ettevõte, mis ei ole partnerettevõte lõike 2 tähenduses ega seotud ettevõte lõike 3 tähenduses.

2.   Partnerettevõtted on kõik ettevõtted, mis ei ole seotud ettevõtted lõike 3 tähenduses ning mille vahel on järgmine suhe: üks ettevõte (tootmisahelas eespool asetsev ettevõte) omab üksi või koos ühe või mitme lõikes 3 määratletud seotud ettevõttega 25 % või rohkem teise ettevõtte (tootmisahelas tagapool asetseva ettevõtte) kapitalist või hääleõigustest.

Ettevõtet võib lugeda autonoomseks ning partnerettevõtteid mitteomavaks ka juhul, kui kõnealuse 25 % künnise saavutavad või ületavad järgmised investorid, tingimusel et nad ei ole eraldi ega ühiselt asjaomase ettevõttega lõike 3 tähenduses seotud:

| a) | riiklikud investeerimisühingud, riskikapitaliettevõtted, korrapäraselt riskikapitaliinvesteeringutega tegelevad isikud või isikute rühmad, kes investeerivad kapitali noteerimata ettevõtetesse („äriinglid”), tingimusel et nende koguinvesteering samasse ettevõttesse ei ületa 1,25 miljonit eurot; |
| --- | --- |

a)

riiklikud investeerimisühingud, riskikapitaliettevõtted, korrapäraselt riskikapitaliinvesteeringutega tegelevad isikud või isikute rühmad, kes investeerivad kapitali noteerimata ettevõtetesse („äriinglid”), tingimusel et nende koguinvesteering samasse ettevõttesse ei ületa 1,25 miljonit eurot;

| b) | ülikoolid või mittetulunduslikud uurimiskeskused; |
| --- | --- |

b)

ülikoolid või mittetulunduslikud uurimiskeskused;

| c) | institutsioonilised investorid, sealhulgas regionaalarengu fondid; |
| --- | --- |

c)

institutsioonilised investorid, sealhulgas regionaalarengu fondid;

| d) | autonoomsed kohalikud omavalitsused, mille aastaeelarve on alla 10 miljoni euro ja milles on alla 5 000 elaniku. |
| --- | --- |

d)

autonoomsed kohalikud omavalitsused, mille aastaeelarve on alla 10 miljoni euro ja milles on alla 5 000 elaniku.

3.   Seotud ettevõtted on ettevõtted, millel on teineteisega mõni järgmistest suhetest:

| a) | ettevõte omab teises ettevõttes aktsionäride või osanike häälteenamust; |
| --- | --- |

a)

ettevõte omab teises ettevõttes aktsionäride või osanike häälteenamust;

| b) | ettevõttel on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtte haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest; |
| --- | --- |

b)

ettevõttel on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku teise ettevõtte haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest;

| c) | ettevõttel on õigus rakendada teise ettevõtte suhtes valitsevat mõju vastavalt teise ettevõttega sõlmitud lepingule või selle asutamislepingule või põhikirjale; |
| --- | --- |

c)

ettevõttel on õigus rakendada teise ettevõtte suhtes valitsevat mõju vastavalt teise ettevõttega sõlmitud lepingule või selle asutamislepingule või põhikirjale;

| d) | ettevõte, kes on teise ettevõtte aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele kõnealuse ettevõtte teiste aktsionäride või osanikega üksi enamikku selle ettevõtte aktsionäride või osanike hääleõigustest. |
| --- | --- |

d)

ettevõte, kes on teise ettevõtte aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele kõnealuse ettevõtte teiste aktsionäride või osanikega üksi enamikku selle ettevõtte aktsionäride või osanike hääleõigustest.

Eeldatakse, et valitsev mõju puudub, kui lõike 2 teises lõigus loetletud investorid ei sekku otseselt ega kaudselt asjaomase ettevõtte juhtimisse, ilma et see mõjutaks nende õigusi aktsionäridena.

Ettevõtted, kellel on mõni esimeses lõigus nimetatud suhe ühe või mitme teise ettevõtte kaudu või lõikes 2 loetletud investoritega, loetakse samuti seotuks.

Ettevõtted, kellel on mõni nimetatud suhe füüsilise isiku või ühiselt tegutseva füüsiliste isikute rühma kaudu, loetakse samuti seotud ettevõteteks, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel.

Lähiturg on tootmisahelas vahetult asjaomase turu ees või järel asuva toote või teenuse turg.

4.   Välja arvatud lõike 2 teises lõigus sätestatud juhtudel, ei saa ettevõtet käsitleda VKEna, kui 25 % või enam selle kapitalist või hääleõigustest on otseselt või kaudselt ühe või mitme avalik-õigusliku asutuse ainu- või ühiskontrolli all.

5.   Ettevõtted võivad deklareerida oma staatuse autonoomse ettevõtte, partnerettevõtte või seotud ettevõttena, lisades andmed artiklis 2 sätestatud künniste kohta. Sellise deklaratsiooni võib teha ka juhul, kui kapital jaguneb selliselt, et ei ole võimalik täpselt kindlaks teha selle omanikku; sel juhul võib ettevõte heas usus deklareerida, et talle teadaolevalt ei kuulu ettevõttest 25 % või enam ühele ettevõttele või omavahel seotud ettevõtetele ühiselt. Selliseid deklaratsioone võib teha olenemata riigi või ühenduse eeskirjadega ette nähtud kontrollidest ja uurimistest.

Artikkel 4

Töötajate arvu ja rahaliste summade arvutamiseks kasutatavad andmed ning võrdlusperiood

1.   Töötajate arvu ja rahaliste summade arvutamiseks kasutatakse viimase heakskiidetud aruandeperioodi andmeid ning need arvutatakse aastapõhiselt. Neid arvestatakse kontode sulgemise kuupäeva seisuga. Käibena esitatava summa arvutamiseks lahutatakse sellest käibemaks ja muud kaudsed maksud.

2.   Kui ettevõte leiab kontode sulgemise kuupäeval, et ta on aasta jooksul ületanud või langenud allapoole artiklis 2 sätestatud töötajate arvu või rahalisi künniseid, ei too see kaasa keskmise suurusega, väikese või mikroettevõtte staatuse kaotust, välja arvatud juhul, kui künniseid ületatakse kahel järjestikusel arvestusperioodil.

3.   Äsja asutatud ettevõtete puhul, mille raamatupidamisaruandeid ei ole veel heaks kiidetud, saadakse kasutatavad andmed majandusaasta käigus heas usus koostatud hinnanguliste näitajate alusel.

Artikkel 5

Töötajate arv

Töötajate arv on aasta tööühikute arv, st kogu vaatlusaluse võrdlusaasta jooksul asjaomases ettevõttes või selle heaks täistööajaga töötanud isikute arv. Nende isikute töö, kes ei ole töötanud terve aasta, osalise tööajaga isikute töö, olenemata kestusest, ja hooajatöötajate töö võetakse arvesse aasta tööühikute murdosadena. Töötajad on:

| a) | palgatöötajad; |
| --- | --- |

a)

palgatöötajad;

| b) | ettevõtte heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõttele ning keda loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel; |
| --- | --- |

b)

ettevõtte heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõttele ning keda loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel;

| c) | juhtidena tegutsevad omanikud; |
| --- | --- |

c)

juhtidena tegutsevad omanikud;

| d) | ettevõtte korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõttest rahalist kasu. |
| --- | --- |

d)

ettevõtte korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõttest rahalist kasu.

Töötajate hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on õppepraktika või kutseõppelepingu alusel kutseoskusi omandamas. Arvesse ei võeta rasedus- ja sünnitus- ega lapsehoolduspuhkuste kestust.

Artikkel 6

Ettevõtte andmete kindlakstegemine

1.   Autonoomse ettevõtte puhul tehakse andmed, sealhulgas töötajate arv, kindlaks üksnes selle ettevõtte raamatupidamisaruannete põhjal.

2.   Partnerettevõtteid või seotud ettevõtteid omava ettevõtte andmed, sealhulgas töötajate arv, tehakse kindlaks ettevõtte raamatupidamisaruannete ja muude andmete põhjal või kui on olemas ettevõtte konsolideeritud aruanded või nende ettevõtete konsolideeritud aruanded, millega ettevõte on konsolideeritud, siis kõnealuste aruannete põhjal.

Esimeses lõigus viidatud andmetele liidetakse asjaomase ettevõtte iga sellise partnerettevõtte andmed, mis asub asjaomasest ettevõttest tootmisahelas vahetult ees- või tagapool. Liidetav osa on proportsionaalne kas omatava kapitali või hääleõiguste protsendiga (arvesse võetakse neist suuremat). Vastastikuse osaluse korral kasutatakse suurimat protsendimäära.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud andmetele liidetakse 100 % iga sellise ettevõtte andmetest, mis on asjaomase ettevõttega otseselt või kaudselt seotud, juhul kui neid andmeid aruannete konsolideerimisel juba arvesse ei võetud.

3.   Lõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõtte partnerettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Nendele liidetakse 100 % partnerettevõtetega seotud ettevõtete andmetest, välja arvatud juhul, kui nende andmeid on konsolideerimisel juba arvesse võetud.

Lõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõttega seotud ettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Neile liidetakse proportsionaalselt andmed kõnealuse seotud ettevõtte kõikide võimalike partnerettevõtete kohta, kes asuvad tootmisahelas sellest vahetult ees- või tagapool, välja arvatud juhul, kui neid on konsolideeritud aruannetes juba arvesse võetud protsendimäära ulatuses, mis on vähemalt proportsionaalne lõike 2 teise lõigu alusel kindlaks tehtud protsendimääraga.

4.   Kui konsolideeritud aruannetes ei ole andmeid konkreetse ettevõtte töötajate arvu kohta, arvutatakse töötajate arv partnerettevõtete andmete proportsionaalse kokkuliitmise teel, liites neile andmed ettevõtete kohta, millega asjaomane ettevõte on seotud.

---

II LISA

Teadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral

| 1. | Abisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed, VKEd või mitte): |
| --- | --- |

1.

Abisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed, VKEd või mitte):

| 2. | Viide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse): |
| --- | --- |

2.

Viide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse):

| 3. | Abi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed): |
| --- | --- |

3.

Abi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed):

| 4. | Liikmesriik, kus abi saav projekt või meede ellu viiakse: |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik, kus abi saav projekt või meede ellu viiakse:

| 5. | Projekti või meetme liik: |
| --- | --- |

5.

Projekti või meetme liik:

| 6. | Projekti või meetme lühikirjeldus: |
| --- | --- |

6.

Projekti või meetme lühikirjeldus:

| 7. | Võimaluse korral abikõlblikud kulud (eurodes): |
| --- | --- |

7.

Võimaluse korral abikõlblikud kulud (eurodes):

| 8. | Diskonteeritud abisumma (bruto) eurodes: |
| --- | --- |

8.

Diskonteeritud abisumma (bruto) eurodes:

| 9. | Abi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist): |
| --- | --- |

9.

Abi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist):

| 10. | Kavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral): |
| --- | --- |

10.

Kavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral):

| 11. | Projekti või meetme kavandatav algus- ja lõppkuupäev: |
| --- | --- |

11.

Projekti või meetme kavandatav algus- ja lõppkuupäev:

| 12. | Abi andmise kuupäev: |
| --- | --- |

12.

Abi andmise kuupäev:

Suurtele investeerimisprojektidele antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral

| 1. | Abisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed). |
| --- | --- |

1.

Abisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed).

| 2. | Viide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse). |
| --- | --- |

2.

Viide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse).

| 3. | Abi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed). |
| --- | --- |

3.

Abi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed).

| 4. | Liikmesriik, kus investeering tehakse. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik, kus investeering tehakse.

| 5. | Piirkond (NUTS 3. tasand), kus investeering tehakse. |
| --- | --- |

5.

Piirkond (NUTS 3. tasand), kus investeering tehakse.

| 6. | Kohalik omavalitsus (varem NUTS 5. tasand, nüüd LAU 2), kus investeering tehakse. |
| --- | --- |

6.

Kohalik omavalitsus (varem NUTS 5. tasand, nüüd LAU 2), kus investeering tehakse.

| 7. | Projekti liik (uue ettevõtte asutamine, olemasoleva ettevõtte laiendamine, ettevõtte toodangu mitmekesistamine uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täielik ümberkorraldamine). |
| --- | --- |

7.

Projekti liik (uue ettevõtte asutamine, olemasoleva ettevõtte laiendamine, ettevõtte toodangu mitmekesistamine uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täielik ümberkorraldamine).

| 8. | Investeerimisprojekti alusel toodetavad tooted või osutatavad teenused (vastavalt PRODCOM/NACE nomenklatuurile või teenindussektori projektide puhul CPA nomenklatuurile). |
| --- | --- |

8.

Investeerimisprojekti alusel toodetavad tooted või osutatavad teenused (vastavalt PRODCOM/NACE nomenklatuurile või teenindussektori projektide puhul CPA nomenklatuurile).

| 9. | Investeerimisprojekti lühikirjeldus. |
| --- | --- |

9.

Investeerimisprojekti lühikirjeldus.

| 10. | Investeerimisprojekti diskonteeritud abikõlblikud kulud (eurodes). |
| --- | --- |

10.

Investeerimisprojekti diskonteeritud abikõlblikud kulud (eurodes).

| 11. | Diskonteeritud abisumma (bruto) eurodes. |
| --- | --- |

11.

Diskonteeritud abisumma (bruto) eurodes.

| 12. | Abi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist). |
| --- | --- |

12.

Abi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist).

| 13. | Kavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral). |
| --- | --- |

13.

Kavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral).

| 14. | Projekti kavandatav algus- ja lõppkuupäev. |
| --- | --- |

14.

Projekti kavandatav algus- ja lõppkuupäev.

| 15. | Abi andmise kuupäev. |
| --- | --- |

15.

Abi andmise kuupäev.

---

III LISA

Vorm artikli 9 lõike 1 kohase kokkuvõtliku teabe esitamiseks

Esitage järgmine teave:

I   OSA

| Abi number | (täidab komisjon) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | |
| Liikmesriigi antud number | |
| Piirkond | Piirkonna nimi
  (NUTS) (1) | Regionaalabi staatus (2) |
| Abi andev ametiasutus | Nimi | |
| Aadress | |
| Veebileht | |
| Abimeetme nimetus | |
| Riiklik õiguslik alus
  (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele) | |
| Veebilink abimeetme tervikteksti juurde | |
| Meetme liik | Abikava | |
| Erakorraline abi | Abisaaja nimi |
| Olemasoleva abimeetme muutmine | | Komisjoni antud abi number |
| Pikendamine | |
| Muutmine | |
| Kestus (3) | Abikava | pp/kk/aa – pp/kk/aa |
| Abi andmise kuupäev (4) | Erakorraline abi | pp/kk/aa |
| Sektorid | Kõik abikõlblikud sektorid | |
| Ainult teatavatele sektoritele antav abi – palun täpsustage vastavalt NACE Rev. 2-le. (5) | |
| Abisaaja liik | VKE | |
| Suurettevõte | |
| Eelarve | Abikavas ettenähtud eelarve aastane üldsumma (6) | Riigi vääringus ... (miljonites) |
| Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma (7) | Riigi vääringus ... (miljonites) |
| Tagatised (8) | Riigi vääringus ... (miljonites) |
| Abimeede (artikkel 5) | Toetus | |
| Intressitoetus | |
| Laen | |
| Tagatis/Viide komisjoni otsusele (9) | |
| Maksumeede | |
| Riskikapital | |
| Tagasimakstavad ettemaksed | |
| Muu (palun täpsustage) | |
| Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral | Viited: | Ühenduse rahastatav summa | Riigi vääringus ... (miljonites) |

Abi number

(täidab komisjon)

Liikmesriik

Liikmesriigi antud number

Piirkond

Piirkonna nimi

(NUTS) (1)

Regionaalabi staatus (2)

Abi andev ametiasutus

Nimi

Aadress

Veebileht

Abimeetme nimetus

Riiklik õiguslik alus

(viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde

Meetme liik

Abikava

Erakorraline abi

Abisaaja nimi

Olemasoleva abimeetme muutmine

Komisjoni antud abi number

Pikendamine

Muutmine

Kestus (3)

Abikava

pp/kk/aa – pp/kk/aa

Abi andmise kuupäev (4)

Erakorraline abi

pp/kk/aa

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Ainult teatavatele sektoritele antav abi – palun täpsustage vastavalt NACE Rev. 2-le. (5)

Abisaaja liik

VKE

Suurettevõte

Eelarve

Abikavas ettenähtud eelarve aastane üldsumma (6)

Riigi vääringus ... (miljonites)

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma (7)

Riigi vääringus ... (miljonites)

Tagatised (8)

Riigi vääringus ... (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Toetus

Intressitoetus

Laen

Tagatis/Viide komisjoni otsusele (9)

Maksumeede

Riskikapital

Tagasimakstavad ettemaksed

Muu (palun täpsustage)

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Viited:

Ühenduse rahastatav summa

Riigi vääringus ... (miljonites)

II   OSA

Näidake, millise üldise grupierandi määruse artikli alusel abimeedet rakendatakse

| Üldeesmärgid (loetelu) | Eesmärgid (loetelu) | Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus | VKEde soodustused (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (10)

  (artikkel 13) | Abikava | ... % | |
| Erakorraline abi (artikli 13 lõige 1) | ... % | |
| Uutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14) | | ... % | |
| VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15) | | ... % | |
| Abi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele (artikkel 16) | | ... % | |
| Keskkonnakaitseks antav abi (artiklid 17–25) | Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel (artikkel 18)
  Esitada viide asjaomasele normatiivile | ... % | |
| Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad
  (artikkel 19) | ... % | |
| VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega antav abi (artikkel 20) | ... % | |
| Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21) | ... % | |
| Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 22) | ... % | |
| Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23) | ... % | |
| Keskkonnauuringuteks antav abi
  (artikkel 24) | ... % | |
| Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi (artikkel 25) | ... riigi vääringus | |
| VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi (artiklid 26–27) | VKEdele nõustamiseks antav abi
  (artikkel 26) | ... % | |
| VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27) | ... % | |
| Riskikapitali vormis antav abi (artiklid 28–29) | | ... riigi vääringus | |
| Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 30–37) | Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi
  (artikkel 31) | Alusuuring
  (artikli 31 lõike 2 punkt a) | ... % | |
| Rakendusuuring
  (artikli 31 lõike 2 punkt b) | ... % | |
| Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c) | ... % | |
| Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32) | ... % | |
| VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi
  (artikkel 33) | ... % | |
| Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi
  (artikkel 34) | ... % | |
| Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35) | ... riigi vääringus | |
| Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36) | ... riigi vääringus | |
| Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37) | ... riigi vääringus | |
| Koolitusabi
  (artiklid 38–39) | Erikoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 1) | ... % | |
| Üldkoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 2) | ... % | |
| Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi
  (artiklid 40–42) | Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40) | ... % | |
| Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi
  (artikkel 41) | ... % | |
| Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks
  (artikkel 42) | ... % | |

Üldeesmärgid (loetelu)

Eesmärgid (loetelu)

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (10)

(artikkel 13)

Abikava

... %

Erakorraline abi (artikli 13 lõige 1)

... %

Uutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14)

... %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

... %

Abi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele (artikkel 16)

... %

Keskkonnakaitseks antav abi (artiklid 17–25)

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel (artikkel 18)

Esitada viide asjaomasele normatiivile

... %

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad

(artikkel 19)

... %

VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega antav abi (artikkel 20)

... %

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

... %

Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 22)

... %

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

... %

Keskkonnauuringuteks antav abi

(artikkel 24)

... %

Keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi (artikkel 25)

... riigi vääringus

VKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi (artiklid 26–27)

VKEdele nõustamiseks antav abi

(artikkel 26)

... %

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27)

... %

Riskikapitali vormis antav abi (artiklid 28–29)

... riigi vääringus

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 30–37)

Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi

(artikkel 31)

Alusuuring

(artikli 31 lõike 2 punkt a)

... %

Rakendusuuring

(artikli 31 lõike 2 punkt b)

... %

Tootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)

... %

Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)

... %

VKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi

(artikkel 33)

... %

Põllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi

(artikkel 34)

... %

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)

... riigi vääringus

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

... riigi vääringus

Kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37)

... riigi vääringus

Koolitusabi

(artiklid 38–39)

Erikoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 1)

... %

Üldkoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 2)

... %

Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi

(artiklid 40–42)

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)

... %

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi

(artikkel 41)

... %

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks

(artikkel 42)

... %

---

(1)  NUTS – statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (Nomenclature of Territorial Units for Statistics).

(2)  Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a või c, segavaldkonnad, regionaalabi saamiseks mittekõlblikud piirkonnad.

(3)  Ajavahemik, mille kestel abi andev ametiasutus saab võtta kohustuse abi andmiseks.

(4)  Abi andmise ajana käsitletakse aega, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi õigusaktidele seaduslik õigus abi saada.

(5)  NACE Rev.2 – Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistiline liigitus.

(6)  Abikava korral: Näidake abikava raames planeeritud eelarve aastane kogusumma või prognoositud saamata jääv aastane maksutulu kõigi abikava raamesse kuuluvate abimeetmete puhul.

(7)  Erakorralise abi andmise korral: Näidake abi kogusumma/kogu saamata jääv maksutulu.

(8)  Tagatiste puhul näidake tagatavate laenude (maksimaalne) summa.

(9)  Vajaduse korral esitatav viide komisjoni otsusele, millega kiidetakse heaks brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodika, kooskõlas määruse artikli 5 lõike 1 punktiga c.

(10)  Kui abikava(de) raames antavale abile lisandub erakorraline regionaalabi, siis näidake abi osatähtsus nii abikava raames antava abi kui ka erakorralise abi puhul.

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 801/2008,

8. august 2008,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1109/2007 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 786/2008. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2007/2008. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1109/2007. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 786/2008. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 nimetatud toodete suhtes 2007/2008. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1109/2007. kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. augustil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1). Määrus (EÜ) nr 318/2006 asendatakse 1. oktoobril 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 514/2008 (ELT L 150, 10.6.2008, lk 7).

2

(3)  ELT L 253, 28.9.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 209, 6.8.2008, lk 11.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 9. augustist 2008

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 23,55 | 4,52 |
| 1701 11 90 (1) | 23,55 | 9,76 |
| 1701 12 10 (1) | 23,55 | 4,33 |
| 1701 12 90 (1) | 23,55 | 9,33 |
| 1701 91 00 (2) | 25,56 | 12,51 |
| 1701 99 10 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1701 99 90 (2) | 25,56 | 7,93 |
| 1702 90 95 (3) | 0,26 | 0,39 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

23,55

4,52

1701 11 90 (1)

23,55

9,76

1701 12 10 (1)

23,55

4,33

1701 12 90 (1)

23,55

9,33

1701 91 00 (2)

25,56

12,51

1701 99 10 (2)

25,56

7,93

1701 99 90 (2)

25,56

7,93

1702 90 95 (3)

0,26

0,39

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 802/2008,

7. august 2008,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merilutsu püük IV püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. august 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 718/2008 (ELT L 198, 26.7.2008, lk 8).

3

---

LISA

| nr | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | SAKSAMAA |
| Kalavaru | USK/4AB-N. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Püügipiirkond | IV püügipiirkonna Norra veed |
| Kuupäev | 29.6.2008 |

nr

24/T&Q

Liikmesriik

SAKSAMAA

Kalavaru

USK/4AB-N.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Püügipiirkond

IV püügipiirkonna Norra veed

Kuupäev

29.6.2008

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/52

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 803/2008,

8. august 2008,

millega 98. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, 27. mai 2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | 23., 28. ja 31. juulil 2008 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

23., 28. ja 31. juulil 2008 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seepärast tuleks I lisa vastavalt muuta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2008

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 678/2008 (ELT L 189, 17.7.2008, lk 23).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Jemaah Islamiya (teiste nimedega Jema'ah Islamiyah, Jemaah Islamiyah, Jemaah Islamiah, Jamaah Islamiyah, Jama'ah Islamiyah)” asendatakse järgmisega:
  „Jemaah Islamiya (teiste nimedega a) Jema'ah Islamiyah, b) Jemaah Islamiyah, c) Jemaah Islamiah, Jamaah Islamiyah, d) Jama'ah Islamiyah). Muu teave: a) Võrk Kagu-Aasias; b) Asutaja nüüdseks surnud Abdullah Sungkar.” |
| --- | --- |

(1)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Jemaah Islamiya (teiste nimedega Jema'ah Islamiyah, Jemaah Islamiyah, Jemaah Islamiah, Jamaah Islamiyah, Jama'ah Islamiyah)” asendatakse järgmisega:

„Jemaah Islamiya (teiste nimedega a) Jema'ah Islamiyah, b) Jemaah Islamiyah, c) Jemaah Islamiah, Jamaah Islamiyah, d) Jama'ah Islamiyah). Muu teave: a) Võrk Kagu-Aasias; b) Asutaja nüüdseks surnud Abdullah Sungkar.”

| (2) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Abd Allah Mohamed Ragab Abdel Rahman (teiste nimedega a) Abu Al-Khayr, b) Ahmad Hasan, c) Abu Jihad). Sünniaeg: 3.11.1957. Sünnikoht: Kafr Al-Shaykh. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis” asendatakse järgmisega:
  „Abd Allah Mohamed Ragab Abdel Rahman (teiste nimedega a) Abu Al-Khayr, b) Ahmad Hasan, c) Abu Jihad). Sünniaeg: 3.11.1957. Sünnikoht: Kafr Al-Shaykh, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis.” |
| --- | --- |

(2)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Abd Allah Mohamed Ragab Abdel Rahman (teiste nimedega a) Abu Al-Khayr, b) Ahmad Hasan, c) Abu Jihad). Sünniaeg: 3.11.1957. Sünnikoht: Kafr Al-Shaykh. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis” asendatakse järgmisega:

„Abd Allah Mohamed Ragab Abdel Rahman (teiste nimedega a) Abu Al-Khayr, b) Ahmad Hasan, c) Abu Jihad). Sünniaeg: 3.11.1957. Sünnikoht: Kafr Al-Shaykh, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis.”

| (3) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Zaki Ezat Zaki Ahmed (teiste nimedega a) Rif’at Salim, b) Abu Usama). Sünniaeg: 21.4.1960. Sünnikoht: Sharqiyah. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal” asendatakse järgmisega:
  „Zaki Ezat Zaki Ahmed (teiste nimedega a) Rif’at Salim, b) Abu Usama). Sünniaeg: 21.4.1960. Sünnikoht: Sharqiyah, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal.” |
| --- | --- |

(3)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Zaki Ezat Zaki Ahmed (teiste nimedega a) Rif’at Salim, b) Abu Usama). Sünniaeg: 21.4.1960. Sünnikoht: Sharqiyah. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal” asendatakse järgmisega:

„Zaki Ezat Zaki Ahmed (teiste nimedega a) Rif’at Salim, b) Abu Usama). Sünniaeg: 21.4.1960. Sünnikoht: Sharqiyah, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal.”

| (4) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis. Kodakondsus: a) Alžeeria b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis” asendatakse järgmisega:
  „Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: a) Alžeeria b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis.” |
| --- | --- |

(4)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis. Kodakondsus: a) Alžeeria b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis” asendatakse järgmisega:

„Mustapha Nasri Ben Abdul Kader Ait El Hadi. Sünniaeg: 5.3.1962. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: a) Alžeeria b) Saksa. Muu teave: a) Abdelkader ja Amina Aissaoui poeg, b) elab alates 1999. aasta veebruarist Saksamaal Bonnis.”

| (5) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (teiste nimedega a) Dr Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Sünniaeg: 20.1.1960. Kodakondsus: Kuveidi” asendatakse järgmisega:
  „Hamid Abdallah Ahmad Al-Ali (teiste nimedega a) Dr Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali, h) Abu Salim). Sünniaeg: 20.1.1960. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 1739010 (Kuveidi pass, välja antud 26.5.2003 Kuveidis, mis kaotas kehtivuse 25.5.2008).” |
| --- | --- |

(5)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali (teiste nimedega a) Dr Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Abu Salim). Sünniaeg: 20.1.1960. Kodakondsus: Kuveidi” asendatakse järgmisega:

„Hamid Abdallah Ahmad Al-Ali (teiste nimedega a) Dr Hamed Abdullah Al-Ali, b) Hamed Al-'Ali, c) Hamed bin 'Abdallah Al-'Ali, d) Hamid 'Abdallah Al-'Ali, e) Hamid 'Abdallah Ahmad Al-'Ali, f) Hamid bin Abdallah Ahmed Al-Ali, g) Hamid Abdallah Ahmed Al-Ali, h) Abu Salim). Sünniaeg: 20.1.1960. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 1739010 (Kuveidi pass, välja antud 26.5.2003 Kuveidis, mis kaotas kehtivuse 25.5.2008).”

| (6) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Sulaiman Jassem Sulaiman Abo Ghaith (teise nimega Abo Ghaith). Sünniaeg: 14. detsember 1965. Sünnikoht: Kuveit. Endine kodakondsus: Kuveidi” asendatakse järgmisega:
  „Sulaiman Jassem Sulaiman Ali Abo Ghaith (teise nimega Abo Ghaith). Sünniaeg: 14.12.1965. Sünnikoht: Kuveit. Pass nr: 849594 (Kuveidi pass, välja antud 27.11.1998 Kuveidis, kaotas kehtivuse 24.06.2003). Märkus: kaotas Kuveidi kodakondsuse aastal 2002.” |
| --- | --- |

(6)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Sulaiman Jassem Sulaiman Abo Ghaith (teise nimega Abo Ghaith). Sünniaeg: 14. detsember 1965. Sünnikoht: Kuveit. Endine kodakondsus: Kuveidi” asendatakse järgmisega:

„Sulaiman Jassem Sulaiman Ali Abo Ghaith (teise nimega Abo Ghaith). Sünniaeg: 14.12.1965. Sünnikoht: Kuveit. Pass nr: 849594 (Kuveidi pass, välja antud 27.11.1998 Kuveidis, kaotas kehtivuse 24.06.2003). Märkus: kaotas Kuveidi kodakondsuse aastal 2002.”

| (7) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mubarak Mushakhas Sanad Al-Bathali (teiste nimedega a) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Bathali, b) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Badhali, c) Mubarak Al-Bathali, d) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bathali, e) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bazali, f) Mobarak Meshkhas Sanad Al-Bthaly). Sünniaeg: 1.10.1961. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101856740 (Kuveidi pass)” asendatakse järgmisega:
  „Mubarak Mushakhas Sanad Mubarak Al-Bathali (teiste nimedega a) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Bathali, b) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Badhali, c) Mubarak Al-Bathali, d) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bathali, e) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bazali, f) Mobarak Meshkhas Sanad Al-Bthaly). Aadress: Al-Salibekhati piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 1.10.1961. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101856740 (Kuveidi pass, välja antud 12.5.2005 Kuveidis, kaotas kehtivuse 11.5.2007).” |
| --- | --- |

(7)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mubarak Mushakhas Sanad Al-Bathali (teiste nimedega a) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Bathali, b) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Badhali, c) Mubarak Al-Bathali, d) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bathali, e) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bazali, f) Mobarak Meshkhas Sanad Al-Bthaly). Sünniaeg: 1.10.1961. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101856740 (Kuveidi pass)” asendatakse järgmisega:

„Mubarak Mushakhas Sanad Mubarak Al-Bathali (teiste nimedega a) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Bathali, b) Mubarak Mishkhis Sanad Al-Badhali, c) Mubarak Al-Bathali, d) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bathali, e) Mubarak Mishkhas Sanad Al-Bazali, f) Mobarak Meshkhas Sanad Al-Bthaly). Aadress: Al-Salibekhati piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 1.10.1961. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101856740 (Kuveidi pass, välja antud 12.5.2005 Kuveidis, kaotas kehtivuse 11.5.2007).”

| (8) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Muhsin Al-Fadhli (teiste nimedega a) Muhsin Fadhil ‘Ayyid al Fadhli b) Muhsin Fadil Ayid Ashur al Fadhli, c) Abu Majid Samiyah, d) Abu Samia). Aadress: Block Four, Street 13, House No 179 Kuwait City, Al-Riqqa piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 24.4.1981. Pass nr: Kuveidi pass nr 106261543” asendatakse järgmisega:
  „Muhsin Fadhil Ayed Ashour Al-Fadhli (teiste nimedega a) Muhsin Fadhil ‘Ayyid al Fadhli b) Muhsin Fadil Ayid Ashur al Fadhli, c) Abu Majid Samiyah, d) Abu Samia). Aadress: Block Four, Street 13, House No 179 Kuwait City, Al-Riqqa piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 24.4.1981. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: a) nr 106261543 (Kuveidi pass), b) 1420529 (Kuveidi pass, välja antud Kuveidis, kaotas kehtivuse 31.3.2006). Muu teave: Kuveidi julgeolekuasutuste poolt tagaotsitavaks kuulutatud; tagaotsitav alates juulist 2008.” |
| --- | --- |

(8)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Muhsin Al-Fadhli (teiste nimedega a) Muhsin Fadhil ‘Ayyid al Fadhli b) Muhsin Fadil Ayid Ashur al Fadhli, c) Abu Majid Samiyah, d) Abu Samia). Aadress: Block Four, Street 13, House No 179 Kuwait City, Al-Riqqa piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 24.4.1981. Pass nr: Kuveidi pass nr 106261543” asendatakse järgmisega:

„Muhsin Fadhil Ayed Ashour Al-Fadhli (teiste nimedega a) Muhsin Fadhil ‘Ayyid al Fadhli b) Muhsin Fadil Ayid Ashur al Fadhli, c) Abu Majid Samiyah, d) Abu Samia). Aadress: Block Four, Street 13, House No 179 Kuwait City, Al-Riqqa piirkond, Kuveit. Sünniaeg: 24.4.1981. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: a) nr 106261543 (Kuveidi pass), b) 1420529 (Kuveidi pass, välja antud Kuveidis, kaotas kehtivuse 31.3.2006). Muu teave: Kuveidi julgeolekuasutuste poolt tagaotsitavaks kuulutatud; tagaotsitav alates juulist 2008.”

| (9) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mohammed Ahmed Shawki Al Islambolly (teiste nimedega a) Abu Khalid, b) Abu Ja’far). Sünniaeg: 21.1.1952. Sünnikoht: El-Minya. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis” asendatakse järgmisega:
  „Mohammed Ahmed Shawki Al Islambolly (teiste nimedega a) Abu Khalid, b) Abu Ja’far). Sünniaeg: 21.1.1952. Sünnikoht: El-Minya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis.” |
| --- | --- |

(9)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mohammed Ahmed Shawki Al Islambolly (teiste nimedega a) Abu Khalid, b) Abu Ja’far). Sünniaeg: 21.1.1952. Sünnikoht: El-Minya. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis” asendatakse järgmisega:

„Mohammed Ahmed Shawki Al Islambolly (teiste nimedega a) Abu Khalid, b) Abu Ja’far). Sünniaeg: 21.1.1952. Sünnikoht: El-Minya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistanis, Afganistanis või Iraanis.”

| (10) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (teiste nimedega a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Sünniaeg: 24.9.1959. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101423404” asendatakse järgmisega:
  „Jaber Abdallah Jaber Ahmad Al-Jalahmah (teiste nimedega a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Sünniaeg: 24.9.1959. Sünnikoht: Al-Khitani piirkond, Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: a) 101423404, b) 2541451 (Kuveidi pass, mis kaotab kehtivuse 16.2.2017).” |
| --- | --- |

(10)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Jaber Abdallah Jaber Al-Jalahmah (teiste nimedega a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Sünniaeg: 24.9.1959. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: 101423404” asendatakse järgmisega:

„Jaber Abdallah Jaber Ahmad Al-Jalahmah (teiste nimedega a) Jaber Al-Jalamah, b) Abu Muhammad Al-Jalahmah, c) Jabir Abdallah Jabir Ahmad Jalahmah, d) Jabir 'Abdallah Jabir Ahmad Al-Jalamah, e) Jabir Al-Jalhami, f) Abdul-Ghani, g) Abu Muhammad). Sünniaeg: 24.9.1959. Sünnikoht: Al-Khitani piirkond, Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Pass nr: a) 101423404, b) 2541451 (Kuveidi pass, mis kaotab kehtivuse 16.2.2017).”

| (11) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili. Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 1.11.1971. Sünnikoht: Ben Aoun, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: Z417830 (Tuneesia pass, välja antud 4.10.2004, kaotab kehtivuse 3.10.2009). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G. b) 14.10.2002 Prantsusmaal süüdi mõistetud. Itaaliale välja antud 6.9.2006. Praegu Itaalias kinnipeetav” asendatakse järgmisega:
  „Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili. Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 26.3.1969. Sünnikoht: Feriana, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M351140 (Tuneesia pass kaotas kehtivuse 16.6.2005). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G. b) 14.10.2002 Prantsusmaal süüdi mõistetud. c) Itaaliale välja antud 6.9.2006, Itaalias kinnipeetav kuni juulini 2007; d) Tuneesias tagaseljaotsusega kahekümneks aastaks vangi mõistetud.” |
| --- | --- |

(11)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Al-Azhar Ben Ammar Ben Abdallah Al-Tlili. Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 1.11.1971. Sünnikoht: Ben Aoun, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: Z417830 (Tuneesia pass, välja antud 4.10.2004, kaotab kehtivuse 3.10.2009). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G. b) 14.10.2002 Prantsusmaal süüdi mõistetud. Itaaliale välja antud 6.9.2006. Praegu Itaalias kinnipeetav” asendatakse järgmisega:

„Al-Azhar Ben Mohammed Ben El-Abed Al-Tlili. Aadress: Via Carlo Porta 97, Legnano, Itaalia. Sünniaeg: 26.3.1969. Sünnikoht: Feriana, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: M351140 (Tuneesia pass kaotas kehtivuse 16.6.2005). Muu teave: a) Itaalia maksukood: TLLLHR69C26Z352G. b) 14.10.2002 Prantsusmaal süüdi mõistetud. c) Itaaliale välja antud 6.9.2006, Itaalias kinnipeetav kuni juulini 2007; d) Tuneesias tagaseljaotsusega kahekümneks aastaks vangi mõistetud.”

| (12) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Jallalouddine Haqani (teiste nimedega a) Jalaluddin Haqani, b) Jallalouddin Haqqani). Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal piiriminister. Sünniaeg: umbes 1942. Sünnikoht: Khosti provints, Zadrani piirkond, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Sirajuddin Jallaloudine Haqqani isa, b) Talibani aktiivne juht, c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, d) teadaolevalt suri 2007. aasta juunis” asendatakse järgmisega:
  „Jallalouddine Haqani (teiste nimedega a) Jalaluddin Haqani, b) Jallalouddin Haqqani). Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal piiriminister. Sünniaeg: umbes 1942. Sünnikoht: Khosti provints, Zadrani piirkond, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Sirajuddin Jallaloudine Haqqani isa, b) Talibani aktiivne juht, c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, d) kuigi teadaolevalt suri 2007. aasta juunis, on ta 2008. aasta mai seisuga elus.” |
| --- | --- |

(12)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Jallalouddine Haqani (teiste nimedega a) Jalaluddin Haqani, b) Jallalouddin Haqqani). Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal piiriminister. Sünniaeg: umbes 1942. Sünnikoht: Khosti provints, Zadrani piirkond, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Sirajuddin Jallaloudine Haqqani isa, b) Talibani aktiivne juht, c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, d) teadaolevalt suri 2007. aasta juunis” asendatakse järgmisega:

„Jallalouddine Haqani (teiste nimedega a) Jalaluddin Haqani, b) Jallalouddin Haqqani). Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal piiriminister. Sünniaeg: umbes 1942. Sünnikoht: Khosti provints, Zadrani piirkond, Afganistan. Kodakondsus: Afganistani. Muu teave: a) Sirajuddin Jallaloudine Haqqani isa, b) Talibani aktiivne juht, c) viibib arvatavalt Afganistani ja Pakistani piirialal, d) kuigi teadaolevalt suri 2007. aasta juunis, on ta 2008. aasta mai seisuga elus.”

| (13) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Armand Albert Friedrich Huber (teise nimega Huber, Ahmed). Aadress: Rossimattstrasse 33, 3074 Muri b. Bern, Šveits. Sünniaeg: 1927. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: sellele nimele ei ole välja antud ühtegi Šveitsi passi” asendatakse järgmisega:
  „Armand Albert Friedrich Huber (teise nimega Huber, Ahmed). Aadress: Rossimattstrasse 33, 3074 Muri b. Bern, Šveits. Sünniaeg: 1927. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: a) sellele nimele ei ole välja antud ühtegi Šveitsi passi; b) suri mais 2008.” |
| --- | --- |

(13)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Armand Albert Friedrich Huber (teise nimega Huber, Ahmed). Aadress: Rossimattstrasse 33, 3074 Muri b. Bern, Šveits. Sünniaeg: 1927. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: sellele nimele ei ole välja antud ühtegi Šveitsi passi” asendatakse järgmisega:

„Armand Albert Friedrich Huber (teise nimega Huber, Ahmed). Aadress: Rossimattstrasse 33, 3074 Muri b. Bern, Šveits. Sünniaeg: 1927. Kodakondsus: Šveitsi. Muu teave: a) sellele nimele ei ole välja antud ühtegi Šveitsi passi; b) suri mais 2008.”

| (14) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Abdulhai Salek. Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal Urouzgani provintsi kuberner (Afganistanis). Kodakondsus: Afganistani” asendatakse järgmisega:
  „Abdulhai Salek. Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner (Afganistanis). Kodakondsus: Afganistani.” |
| --- | --- |

(14)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Abdulhai Salek. Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal Urouzgani provintsi kuberner (Afganistanis). Kodakondsus: Afganistani” asendatakse järgmisega:

„Abdulhai Salek. Tiitel: maulavi. Ametikoht: Talibani režiimi ajal Uruzgani provintsi kuberner (Afganistanis). Kodakondsus: Afganistani.”

| (15) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Aadress: Ganzour Sayad Mehala Al Fari piirkond. Sünniaeg: 1966. Sünnikoht: al Aziziyya. Kodakondsus: Liibüa. Pass nr: 203037 (Tripolis välja antud Liibüa pass). Muu teave: a) seotud Afganistani toetuskomitee ja Islami Pärandi Taaselustamise Ühinguga. b) Perekonnaseis: lahutatud (endine abikaasa alžeerlanna Manuba Bukifa)” asendatakse järgmisega:
  „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Aadress: Ganzour Sayad Mehala Al Fari piirkond. Sünniaeg: 1966. Sünnikoht: al Aziziyya, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Pass nr: 203037 (Tripolis välja antud Liibüa pass). Muu teave: a) seotud Afganistani toetuskomitee ja Islami Pärandi Taaselustamise Ühinguga. b) Perekonnaseis: lahutatud (endine abikaasa alžeerlanna Manuba Bukifa).” |
| --- | --- |

(15)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Aadress: Ganzour Sayad Mehala Al Fari piirkond. Sünniaeg: 1966. Sünnikoht: al Aziziyya. Kodakondsus: Liibüa. Pass nr: 203037 (Tripolis välja antud Liibüa pass). Muu teave: a) seotud Afganistani toetuskomitee ja Islami Pärandi Taaselustamise Ühinguga. b) Perekonnaseis: lahutatud (endine abikaasa alžeerlanna Manuba Bukifa)” asendatakse järgmisega:

„Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (teiste nimedega a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Aadress: Ganzour Sayad Mehala Al Fari piirkond. Sünniaeg: 1966. Sünnikoht: al Aziziyya, Liibüa. Kodakondsus: Liibüa. Pass nr: 203037 (Tripolis välja antud Liibüa pass). Muu teave: a) seotud Afganistani toetuskomitee ja Islami Pärandi Taaselustamise Ühinguga. b) Perekonnaseis: lahutatud (endine abikaasa alžeerlanna Manuba Bukifa).”

| (16) | Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mahdhat Mursi Al-Sayyid Umar (teiste nimedega a) Abu Hasan, b) Abu Khabab, c) Abu Rabbab). Sünniaeg: 19.10.1953. Sünnikoht: Aleksandria. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal” asendatakse järgmisega:
  „Mahdhat Mursi Al-Sayyid Umar (teiste nimedega a) Abu Hasan, b) Abu Khabab, c) Abu Rabbab). Sünniaeg: 19.10.1953. Sünnikoht: Aleksandria, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal.” |
| --- | --- |

(16)

Pealkirja all „Füüsilised isikud” olev kanne „Mahdhat Mursi Al-Sayyid Umar (teiste nimedega a) Abu Hasan, b) Abu Khabab, c) Abu Rabbab). Sünniaeg: 19.10.1953. Sünnikoht: Aleksandria. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal” asendatakse järgmisega:

„Mahdhat Mursi Al-Sayyid Umar (teiste nimedega a) Abu Hasan, b) Abu Khabab, c) Abu Rabbab). Sünniaeg: 19.10.1953. Sünnikoht: Aleksandria, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: elab tõenäoliselt Pakistani-Afganistani piirialal.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/56

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuli 2008,

suuniste kohta, millega abistatakse liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 ette nähtud ühtsete integreeritud mitmeaastaste riiklike kontrollikavade kohta aastaaruande koostamisel

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3756 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/654/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 44 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on ette nähtud üldised eeskirjad ametlike kontrollide tegemiseks ühenduse või liikmesriigi pädeva asutuse poolt, et kontrollida sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmist. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on ette nähtud üldised eeskirjad ametlike kontrollide tegemiseks ühenduse või liikmesriigi pädeva asutuse poolt, et kontrollida sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmist.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 1 lõikele 3 ei mõjuta see määrus ühenduse ametlikke kontrolle reguleerivaid erisätteid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 1 lõikele 3 ei mõjuta see määrus ühenduse ametlikke kontrolle reguleerivaid erisätteid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 41 on sätestatud, et iga liikmesriik peab koostama integreeritud mitmeaastase riikliku kontrollikava (edaspidi „riiklik kontrollikava”), et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artikli 17 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 45 tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 41 on sätestatud, et iga liikmesriik peab koostama integreeritud mitmeaastase riikliku kontrollikava (edaspidi „riiklik kontrollikava”), et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artikli 17 lõike 2 ning määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 45 tõhus rakendamine.

| (4) | Riiklike kontrollikavade eesmärk on luua ühtlasi kindel alus ühenduse kontrollidele liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Riiklike kontrollikavade eesmärk on luua ühtlasi kindel alus ühenduse kontrollidele liikmesriikides.

| (5) | Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (3) artiklis 27a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 882/2004 artikleid 41–46, mis käsitlevad riiklikke kontrollikavasid, aastaaruandeid ja ühenduse kontrolle liikmesriikides ning kolmandates riikides, tuleb vastavalt vajadusele kohaldada nii, et oleks tagatud selle direktiivi tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (3) artiklis 27a on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 882/2004 artikleid 41–46, mis käsitlevad riiklikke kontrollikavasid, aastaaruandeid ja ühenduse kontrolle liikmesriikides ning kolmandates riikides, tuleb vastavalt vajadusele kohaldada nii, et oleks tagatud selle direktiivi tõhus rakendamine.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 43 lõike 1 punktis e on sätestatud, et komisjon peab koostama suunised, mis soodustavad heade tavade vastuvõtmist kontrollisüsteemi kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 43 lõike 1 punktis e on sätestatud, et komisjon peab koostama suunised, mis soodustavad heade tavade vastuvõtmist kontrollisüsteemi kõigil tasanditel.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 43 lõike 1 punktis j on sätestatud, et komisjon peab koostama suunised, milles sätestatakse kõnealuse määruse artiklis 44 nõutud aastaaruannete ülesehitus ja neis kajastatav teave. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 43 lõike 1 punktis j on sätestatud, et komisjon peab koostama suunised, milles sätestatakse kõnealuse määruse artiklis 44 nõutud aastaaruannete ülesehitus ja neis kajastatav teave.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal aruande riikliku kontrollikava rakendamise kohta. Aruanne tuleb esitada kord aastas üks aasta pärast riiklike kontrollikavade rakendamise algust. Lisaks sellele on artikli 44 lõikes 1 sätestatud aastaaruannetes esitatav teave. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal aruande riikliku kontrollikava rakendamise kohta. Aruanne tuleb esitada kord aastas üks aasta pärast riiklike kontrollikavade rakendamise algust. Lisaks sellele on artikli 44 lõikes 1 sätestatud aastaaruannetes esitatav teave.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 2 on sätestatud, et aastaaruannetes esitatava teabe puhul tuleb arvesse võtta suuniseid, mille komisjon koostab selliste aruannete ühtse esitamise edendamiseks. Suunised ei ole siduvad, kuid need annavad liikmesriikidele kõnealuse määruse rakendamiseks kasulikke juhiseid. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 2 on sätestatud, et aastaaruannetes esitatava teabe puhul tuleb arvesse võtta suuniseid, mille komisjon koostab selliste aruannete ühtse esitamise edendamiseks. Suunised ei ole siduvad, kuid need annavad liikmesriikidele kõnealuse määruse rakendamiseks kasulikke juhiseid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 45 on sätestatud, et liikmesriikides tuleb korrapäraselt teha ühenduse auditeid, mille peamine eesmärk on kontrollida ametlike kontrollide vastavust riiklikele kontrollikavadele ja ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 45 on sätestatud, et liikmesriikides tuleb korrapäraselt teha ühenduse auditeid, mille peamine eesmärk on kontrollida ametlike kontrollide vastavust riiklikele kontrollikavadele ja ühenduse õigusele.

| (11) | Komisjon peab käesolevas otsuses sätestatud suunised pärast liikmesriikide aastaaruande kättesaamist ja läbivaatamist läbi vaatama ja neid vajaduse korral ajakohastama, võttes arvesse järeldusi ja soovitusi aastaaruandest, mille kehtestab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikele 4, ja võttes arvesse liikmesriikide kogemusi kõnealuse määruse rakendamisel. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon peab käesolevas otsuses sätestatud suunised pärast liikmesriikide aastaaruande kättesaamist ja läbivaatamist läbi vaatama ja neid vajaduse korral ajakohastama, võttes arvesse järeldusi ja soovitusi aastaaruandest, mille kehtestab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikele 4, ja võttes arvesse liikmesriikide kogemusi kõnealuse määruse rakendamisel.

| (12) | Käesolevas otsuses sätestatud suuniste kohaldamisel tuleks arvesse võtta Eurostati käimasolevat arendustööd seoses ühenduse statistikaprogrammiga kontrolli- ja seiretegevuse andmebaasiga, mis sisaldab mitmesuguseid klassifitseerimisskeeme, sealhulgas ühtlustatud termineid ja määratlusi toidu ja söödaandmete haldamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas otsuses sätestatud suuniste kohaldamisel tuleks arvesse võtta Eurostati käimasolevat arendustööd seoses ühenduse statistikaprogrammiga kontrolli- ja seiretegevuse andmebaasiga, mis sisaldab mitmesuguseid klassifitseerimisskeeme, sealhulgas ühtlustatud termineid ja määratlusi toidu ja söödaandmete haldamiseks.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikega 2 ette nähtud suunised, mida tuleb arvesse võtta kõnealuse määruse artikli 44 lõikes 1 sätestatud aastaaruannetes (edaspidi „aastaaruanded”), on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 301/2008 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 85).

1

(2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 202/2008 (ELT L 60, 5.3.2008, lk 17).

2

(3)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.6.2008, lk 31).

3

---

LISA

Suunised liikmesriikide riiklike kontrollikavade rakendamist käsitlevate aastaaruannete kohta

1.   SUUNISTE EESMÄRK

Käesolevate suuniste eesmärk on edendada liikmesriikide kontrollikavade ja eelkõige ametlike kontrollide tulemusi käsitlevate aastaaruannete ühtset esitust ja sellele kaasa aidata.

2.   AASTAARUANDE EESMÄRK

Liikmesriikide aastaaruande eesmärk on

| a) | täita määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 1 sätestatud juriidilisi aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

a)

täita määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 1 sätestatud juriidilisi aruandluskohustusi;

| b) | esitada ülevaade riiklike kontrollikavade rakendamise edenemise kohta ning hinnata liikmesriigi ametlike kontrollide tulemuste põhjal kontrollikorra ja kontrollisüsteemide tõhusust. |
| --- | --- |

b)

esitada ülevaade riiklike kontrollikavade rakendamise edenemise kohta ning hinnata liikmesriigi ametlike kontrollide tulemuste põhjal kontrollikorra ja kontrollisüsteemide tõhusust.

Kontrolliandmete koostamise ja analüüsimise protsess aastaaruande jaoks võib aidata liikmesriikidel oma kontrollisüsteemide tõhusust hinnata ning aidata kaasa nende kontrollisüsteemide arendamisele ja pidevale täiustamisele.

Aastaaruannetes esitatud teavet peaks komisjon ühtlasi kasutama

| a) | oma iga-aastaste kontrolliprogrammide (esitatud andmete analüüs, auditid, ülevaatused) väljatöötamisel; |
| --- | --- |

a)

oma iga-aastaste kontrolliprogrammide (esitatud andmete analüüs, auditid, ülevaatused) väljatöötamisel;

| b) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava komisjoni aruande koostamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatava komisjoni aruande koostamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõigetele 4 ja 6.

3.   ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 44 on sätestatud järgmine:

„1.   Üks aasta pärast mitmeaastaste riiklike kontrollikavade rakendamise algust ja seejärel igal aastal esitavad liikmesriigid komisjonile aruande, milles on märgitud

| a) | artikli 42 lõikes 3 osutatud tegurite arvessevõtmiseks mitmeaastastes riiklikes kontrollikavades tehtavad mis tahes muudatused; |
| --- | --- |

a)

artikli 42 lõikes 3 osutatud tegurite arvessevõtmiseks mitmeaastastes riiklikes kontrollikavades tehtavad mis tahes muudatused;

| b) | eelnenud aastal mitmeaastase kontrollikava alusel tehtud kontrollide ja auditite tulemused; |
| --- | --- |

b)

eelnenud aastal mitmeaastase kontrollikava alusel tehtud kontrollide ja auditite tulemused;

| c) | avastatud nõuete rikkumiste liik ja juhtumite arv; |
| --- | --- |

c)

avastatud nõuete rikkumiste liik ja juhtumite arv;

| d) | meetmed mitmeaastaste riiklike kontrollikavade tõhusa toimimise tagamiseks, sealhulgas jõustamistegevus ja selle tulemused. |
| --- | --- |

d)

meetmed mitmeaastaste riiklike kontrollikavade tõhusa toimimise tagamiseks, sealhulgas jõustamistegevus ja selle tulemused.

2.   Käesoleva aruande ja eelkõige ametlike kontrollide tulemuste ühtse esitamise edendamiseks võetakse lõikes 1 osutatud teabe puhul arvesse suuniseid, mis komisjon koostab artikli 62 lõikes 2 osutatud korras.

3.   Liikmesriigid vormistavad oma aruanded ja edastavad need komisjonile kuue kuu jooksul pärast aruandes käsitletava aasta lõppu.”

4.   MÕISTED

Käesolevate suuniste rakendamisel kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud ühenduse asjaomastes õigusaktides ning eelkõige määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 2, määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 2 ja 3, direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 2, komisjoni 29. septembri 2006. aasta otsuses 2006/677/EÜ, millega sätestatakse suunised, millega kehtestatakse kriteeriumid auditite korraldamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) alusel, (1) ning komisjoni 21. mai 2007. aasta otsuses 2007/363/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 882/2004 ette nähtud ühtsete integreeritud mitmeaastaste riiklike kontrollikavade koostamise suuniste kohta. (2)

1

2

Lisaks kohaldatakse käesolevate suuniste rakendamisel järgmisi mõisteid:

| a) | „iga-aastane kontrolliprogramm” – iga-aastane ühenduse määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 45 lõikes 4 osutatud ühenduse kontrolliprogramm; |
| --- | --- |

a)

„iga-aastane kontrolliprogramm” – iga-aastane ühenduse määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 45 lõikes 4 osutatud ühenduse kontrolliprogramm;

| b) | „kontrollistrateegia” – lähenemisviis, mida kasutatakse selleks, et kindlaks määrata ametliku kontrolli laad, sagedus, tootmisahela koht/etapp ning ametlikud kontrollimeetodid ja -võtted (vt otsuse 2007/363/EÜ lisa punkti 3.7.2); |
| --- | --- |

b)

„kontrollistrateegia” – lähenemisviis, mida kasutatakse selleks, et kindlaks määrata ametliku kontrolli laad, sagedus, tootmisahela koht/etapp ning ametlikud kontrollimeetodid ja -võtted (vt otsuse 2007/363/EÜ lisa punkti 3.7.2);

| c) | „riiklik kontrollikava” – ühtne integreeritud mitmeaastane riiklik kontrollikava, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 41. |
| --- | --- |

c)

„riiklik kontrollikava” – ühtne integreeritud mitmeaastane riiklik kontrollikava, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 41.

5.   AASTAARUANDE KOHALDAMISALA

Aastaaruanne peaks hõlmama riikliku kontrollikava kohaldamisala, sealhulgas taimetervis sellises ulatuses, nagu on direktiivi 2000/29/EÜ artikliga 27a ette nähtud taimetervise küsimuste lisamine sellesse kavasse.

6.   ARUANDLUSPERIOOD JA AASTAARUANNETE ESITAMINE

Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 42 lõike 1 punktile a on riikliku kontrollikava esmakordse rakendamise viimane tähtaeg 1. jaanuar 2007. Kõnealuse määruse artikli 44 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid oma aruanded vormistama ja need komisjonile edastama kuue kuu jooksul pärast aruandes käsitletava aasta lõppu. Seepärast tuleb esimesed aastaaruanded edastada komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2008 ning järgmistel aastatel tuleb need aruanded edastada hiljemalt 30. juuniks.

7.   SEOS MUUDE ERIARUANNETEGA

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 ei piirata ametlikke kontrolle käsitlevate ühenduse erisätete kohaldamist. Seepärast ei asenda aastaaruanded konkreetseid kontrollikavasid või muid ühenduse õigusaktidega ette nähtud ametlikke kontrolle käsitlevaid aasta- või muid aruandeid. Ent kuna ametlike kontrollide tegemine nende konkreetsete kontrollikavade alusel moodustab riiklike kontrollikavade üldise rakendamise olulise osa, on kõnealuste ametlike kontrollide tulemused aastaaruande puhul olulised.

Kõnealuste konkreetsete kontrollikavadega seotud ametlikest kontrollidest teatamisel aastaaruannetes ei ole vaja kontrolle käsitlevates eriaruannetes sisalduvat teavet korrata, piisab viitest viimasele esitatud eriaruandele. Konkreetsete kontrollikavade rakendamisel tehtud ametlike kontrollide tulemus tuleks siiski lisada tulemuste üldisesse analüüsi, et võtta arvesse asjaomase valdkonna ametlike kontrollide üldiste tulemuste hindamist.

Selliste eriaruannete esitamise tähtaegu ühenduse asjaomastes õigusaktides ei ole muudetud ei määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 44 ega käesolevate suunistega.

8.   ÜLDISED JUHISED

Määrustega (EÜ) nr 178/2002 ja (EÜ) nr 882/2004 on ette nähtud süsteemipõhine lähenemisviis ametlikele kontrollidele. Sellise lähenemisviisi olulise osa moodustab ametlike kontrollide tulemuste koondamine ja analüüs ning nendest järelduste tegemine, mille eesmärk on selgitada välja asjakohased süsteemipõhised parandusmeetmed ja vajaduse korral kohandada või muuta riiklikke kontrollikavasid. Seetõttu peaks aastaaruanne endast kujutama selle tegevuse sünteesi ning selle koostamisel tuleks samuti arvesse võtta määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 kohaselt tehtud auditite järeldusi.

Ametlike kontrollide ja auditite lihtne statistiline kokkuvõte ei ole selle nõudmise täitmiseks piisav. Aastaaruande koostamiseks peaksid liikmesriigid andma ülevaate riiklikest üld- või koondtulemustest, millel põhineb ametlike kontrollide tulemuste analüüs ja mis on esitatud valdkondade ja tootmisahela etappide kaupa. Aruandes käsitletavate valdkondade ja tootmisetappide valiku üle otsustab iga liikmesriik ise. Iga valdkonna ja tootmisetapi käsitlemise ulatus tuleks selgesti määratleda ning see peaks vastama kontrollisüsteemide kirjelduse struktuurile riiklikus kontrollikavas. Tulemuste ja analüüsi konteksti paigutamiseks tuleks asjaomastele riiklikus kontrollikavas esitatud ametlike kontrollide (sealhulgas proovivõtu-) strateegiatele, auditiprogrammidele ja tulemuslikkuse näitajatele viidata ristviidete abil ning kui riiklik kontrollikava sellist teavet ei sisalda, tuleks aastaaruandes esitada nende strateegiate lühikirjeldus.

Ametlike kontrollide tulemuste ülevaates ja analüüsis käsitletavad küsimused esitatakse käesolevate suuniste punktis 9. Nende tulemuste analüüsi põhjal tuleks kindlaks teha suundumused ning kommenteerida nende tähtsust ja võimalikke edasisi tagajärgi ametlike kontrollide jaoks. Suundumuste kindlakstegemine võib nõuda mitme aasta ametlike kontrollide tulemuste andmete läbivaatamist ning sellise analüüsi eesmärgil tuleks vajaduse korral viidata varasemate ametlike kontrollidega seotud andmetele. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 43 lõike 1 punkti e, esitatakse käesolevates suunistes sellise analüüsi koostamise võimaluste kohta juhiseid.

Kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud eriaruannete jaoks kontrollide lähteandmete kogumine seoses toidu- või söödaalaste õigusnormidega, loomatervishoiu, loomade heaolu või taimede tervisega, peaksid need andmed moodustama kõnealuse valdkonna ametlike kontrollide tulemuste analüüsi aluse. Selliste sätete puudumise korral on liikmesriikidel õigus valida ise oma riiklikele süsteemidele kohased viisid andmete kogumiseks ja andmike koostamiseks ning nad võivad otsustada, et nad jätkavad nende tegevustega seotud ametlikke kontrolle käsitlevate andmete senise kogumise korra kohaldamist.

Kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud nõuete rikkumiste klassifikatsioon, tuleks seda aastaaruannetes järgida. Konkreetse sätte puudumise korral on liikmesriikidel õigus valida enda nõuetele vastav klassifitseerimissüsteem ning nad peaksid kasutatud süsteemi oma aastaaruannetes lühidalt kirjeldama.

Liikmesriigid, kes soovivad kontrolliandmete klassifitseerimiseks ja salvestamiseks välja töötada oma süsteemid, võivad arvesse võtta Eurostati käimasolevat tööd toiduohutuse statistika ning eelkõige kontrolli- ja seiretegevuse andmebaasi alal. (3) Ühtsuse tagamiseks ja töö kattumise vältimiseks julgustatakse liikmesriike tegema Eurostatiga nende klassifitseerimisskeemide väljatöötamisel tihedat koostööd. Sellise koostöö tulemusi võib vajaduse korral kajastada käesolevate suuniste edasistes muudatustes.

3

Ühendus võib nõuda aastaaruandes esitatud ametlike kontrollide tulemusi ja analüüsi toetavaid taustandmeid määruse (EÜ) nr 882/2004 artikliga 45 ette nähtud ühenduse kontrollide jaoks ning seepärast tuleks need alles hoida ja nõudmise korral komisjonile esitada.

9.   JUHISED AASTAARUANDE SISU JA VORMI KOHTA

Aastaaruandes tuleks käsitleda järgmisi valdkondi:

| a) | liikmesriikide tehtavad ametlikud kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklile 3 ja riiklikele kontrollikavadele – vt punkt 9.1; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide tehtavad ametlikud kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklile 3 ja riiklikele kontrollikavadele – vt punkt 9.1;

ametlikud kontrollid

| b) | toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade üldine täitmine – vt punkt 9.2; |
| --- | --- |

b)

toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade üldine täitmine – vt punkt 9.2;

üldine täitmine

| c) | auditid, mis tehas määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 kohaselt ning vajaduse korral kontrolliorganite auditite või ülevaatuste tulemused, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 3 – vt punkt 9.3; |
| --- | --- |

c)

auditid, mis tehas määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 kohaselt ning vajaduse korral kontrolliorganite auditite või ülevaatuste tulemused, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 3 – vt punkt 9.3;

auditid

| d) | tõhususe tagamise meetmed seoses riiklike kontrollikavadega – punkt 9.4; |
| --- | --- |

d)

tõhususe tagamise meetmed seoses riiklike kontrollikavadega – punkt 9.4;

tõhususe tagamise meetmed

| e) | kinnitus kontrollisüsteemi üldise tulemuslikkuse kohta – seoses riiklike kontrollikavade täitmisega – vt punkt 9.5; |
| --- | --- |

e)

kinnitus kontrollisüsteemi üldise tulemuslikkuse kohta – seoses riiklike kontrollikavade täitmisega – vt punkt 9.5;

kinnitus

üldise tulemuslikkuse kohta

| f) | muudatused riiklikes kontrollikavades – vt punkt 9.6. |
| --- | --- |

f)

muudatused riiklikes kontrollikavades – vt punkt 9.6.

muudatused

Aastaaruanne peaks sisaldama asjaomastes valdkondades ametlike kontrollide tegemise üldisi tulemusi, neid tulemusi ja järeldusi käsitlevat riigi tasandil analüüsi, mida võib esitada valdkondade ja tootmisetappide kaupa ja/või asjakohastel juhtudel liikmesriigi riiklikus kontrollikavas kehtestatud struktuuri põhjal. Vajaduse korral võib eraldi lisana esitada analüüsi ja järeldusi toetavate andmete kokkuvõtte ning selliste andmete üksikasjalikkuse taseme üle otsustab liikmesriik, pidades silmas, et taustandmed tuleks säilitada, nagu on osutatud punkti 8 seitsmendas lõigus. Vajaduse korral tuleks lisada nendest järeldustest tulenevad kontrollikavade parandusmeetmed või muudatused.

9.1.   Ametlikud kontrollid

Aastaaruandes tuleks märkida aasta tegevuseesmärkide (kui liikmesriigid on sellised tegevuseesmärgid kehtestanud) ning riiklikus kontrollikavas püstitatud strateegiliste eesmärkide saavutamise ulatus. Siia tuleks lisada asjaomaste tulemuslikkuse näitajate ja/või tegevuseesmärkide lühikirjeldus, välja arvatud juhul, kui need on esitatud riiklikus kontrollikavas; sellisel juhul tuleks neile viidata ristviidete abil. See tuleks esitada sektorite kaupa kooskõlas riikliku kontrollikavaga.

Aastaaruanne peaks sisaldama nii kavandatud kui ka käimasolevaid ametlikke kontrolle ning vajaduse korral konkreetsele küsimusele keskendunud kontrollitoiminguid. Kavandatud ametlike kontrollide puhul tuleks märkida, millises ulatuses saavutati nende sagedus või intensiivsus ja laad võrreldes riiklikus kontrollikavas sätestatutega. Kui kavandatud ametlike kontrollide tegevuseesmärke ei saavutata, tuleks esitada asjaomaste leevendavate ja/või kaasaaitavate tegurite analüüs. Samuti tuleks märkida kavandamata ametlikud kontrollid (4) – eelkõige juhul, kui nende tõttu on vahendeid suunatud kavandatud ametlikelt kontrollidelt kõrvale – ja lühiselgitus kavandamata ametlike kontrollide põhjuste kohta.

4

Seoses looma- ja taimetervise ametlike kontrollidega peaks aastaaruande see punkt sisaldama ka haiguste leviku seire, järelevalve või tõrje eesmärgil tehtud ametlike kontrollide, sealhulgas teatava haigusega seotud sanitaarseisundi kindlaksmääramiseks või kontrollimiseks tehtud ametlike kontrollide tulemusi.

9.2.   Eeskirjade üldine täitmine käitlemisettevõtjate ja toodete kaupa

Aastaaruandes tuleks kirjeldada, kuidas toidu- ja söödaalaste õigusnormide, loomatervishoidu ja loomade heaolu ning taimetervist käsitlevate eeskirjade üldist täitmist (toidu- ja söödakäitlejate ning muude asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate või toodete valmistajate kaupa) aruandlusperioodil mõõdeti, samuti esitada tulemuste ülevaade. Eeskirjade täitmise üldist taset käsitlevas avalduses või järelduses tuleks esitada tulemuste ülevaade valdkondade, tootmisetappide ja pädevate asutuste kaupa. Avaldus või järeldus peaks põhinema punktides 9.2.1–9.2.2 esitatud teabel, mis peaks seda toetama.

9.2.1.   Nõuete rikkumise sagedus ja liik

Aastaaruandes tuleks kirjeldada täheldatud nõuete rikkumisi. Vajaduse korral tuleks aastaaruandes

| a) | kirjeldada kasutatavat klassifikatsiooni või määratleda see; |
| --- | --- |

a)

kirjeldada kasutatavat klassifikatsiooni või määratleda see;

| b) | klassifitseerida avastatud nõuete rikkumised liikide kaupa; |
| --- | --- |

b)

klassifitseerida avastatud nõuete rikkumised liikide kaupa;

| c) | kirjeldada kindlakstehtud nõuete rikkumisi liigi ja arvu alusel. |
| --- | --- |

c)

kirjeldada kindlakstehtud nõuete rikkumisi liigi ja arvu alusel.

Aastaaruandes tuleks riigi tasandil kindlakstehtud nõuete rikkumised esitada sektorite kaupa ning kogutud andmed tuleks lisada punktis 9.2.2 kirjeldatud analüüsile.

9.2.2.   Nõuete rikkumise analüüs

Nõuete rikkumise analüüs on kontrollisüsteemide tõhusa toimimise tagamiseks võetavate asjakohaste parandusmeetmete kindlaksmääramise lahutamatu osa. Käesolev punkt sisaldab näiteid teguritest, mida võib sellise analüüsi tegemisel arvesse võtta ning mis võivad aidata kindlaks määrata riiklike kontrollikavade tõhususe tagamiseks võetavaid edasisi meetmeid (vt punkt 9.4).

Kooskõlas heade tavadega võib sellises nõuete rikkumise analüüsis iga valdkonna puhul võtta arvesse nõuete rikkumise sagedust, kaasnevat riski ja asjakohastel juhtudel rikkumise algpõhjuseid. Järeldused võib esitada edasiste analüüside põhjal ning neis võib hinnata nõuete rikkumise võimalikke olulisi tagajärgi seoses ohuga inimestele, loomadele või taimedele ning asjakohastel puhkudel nõuete rikkumise algpõhjustega. Sellise analüüsi tegemiseks võib olla vaja hinnata mitme aasta jooksul kogutud andmeid ning vajaduse korral võib viidata varasematele ametlikele kontrollidele.

9.2.2.1.   Nõuete rikkumise sagedus

Käesoleva punkti eesmärk on anda juhiseid nõuete rikkumise sageduse ja liigi analüüsimiseks. Analüüsi võib esitada vastavalt vajadusele sektorite ja/või pädevate asutuste kaupa. Vajaduse korral võib analüüsiga anda vastused järgmistele küsimustele.

| a) | Milline on nõuete rikkumise sagedus eri sektorites? See on oluline eelkõige juhul, kui kõrvalekalded eeskirjade üldisest täitmisest on eriti märgatavad mõnes sektoris või teatavate pädevate asutuste poolt tehtud ametlike kontrollide puhul. |
| --- | --- |

a)

Milline on nõuete rikkumise sagedus eri sektorites? See on oluline eelkõige juhul, kui kõrvalekalded eeskirjade üldisest täitmisest on eriti märgatavad mõnes sektoris või teatavate pädevate asutuste poolt tehtud ametlike kontrollide puhul.

| b) | Kas nõuete rikkumine oli ajas ja ruumis jaotunud juhuslikult või esines teatavates kohtades või tootmisetappides rohkem rikkumisjuhtumeid ning kas oli märke uutest suundumustest? |
| --- | --- |

b)

Kas nõuete rikkumine oli ajas ja ruumis jaotunud juhuslikult või esines teatavates kohtades või tootmisetappides rohkem rikkumisjuhtumeid ning kas oli märke uutest suundumustest?

| c) | Nõuete rikkumiste liik: kas need olid seotud struktuuriliste, tegevusliku või lõpptootega seotud nõuetega? Muude liikide hulka võivad kuuluda enesekontrolli, haldusaspektide või dokumentatsiooniga (näiteks jälgitavusega) seotud nõuete rikkumised. Samuti võib nõuete rikkumised liigitada oluliseks/ebaoluliseks, süstemaatiliseks/juhuslikuks jne. |
| --- | --- |

c)

Nõuete rikkumiste liik: kas need olid seotud struktuuriliste, tegevusliku või lõpptootega seotud nõuetega? Muude liikide hulka võivad kuuluda enesekontrolli, haldusaspektide või dokumentatsiooniga (näiteks jälgitavusega) seotud nõuete rikkumised. Samuti võib nõuete rikkumised liigitada oluliseks/ebaoluliseks, süstemaatiliseks/juhuslikuks jne.

| d) | Kas nõuete rikkumised jaotusid üle kogu sööda- ja toiduahela või olid need koondunud esmatootmisse või ahela järgmistesse osadesse? |
| --- | --- |

d)

Kas nõuete rikkumised jaotusid üle kogu sööda- ja toiduahela või olid need koondunud esmatootmisse või ahela järgmistesse osadesse?

| e) | Kas nõuete rikkumised võisid ahelas koonduda mitmesse kohta? |
| --- | --- |

e)

Kas nõuete rikkumised võisid ahelas koonduda mitmesse kohta?

| f) | Kas nõuete rikkumiste esinemise mustrist ilmneb, et mõned kontrollietapid on tootmisahela(te)s eriti olulised? |
| --- | --- |

f)

Kas nõuete rikkumiste esinemise mustrist ilmneb, et mõned kontrollietapid on tootmisahela(te)s eriti olulised?

| g) | Kas on märke selle kohta, et eri (liiki) toidu- ja söödakäitlejad ning teised asjaomased tootjad ja käitlemisettevõtjad või tootmisahelad täidavad eeskirju paremini kui teised? |
| --- | --- |

g)

Kas on märke selle kohta, et eri (liiki) toidu- ja söödakäitlejad ning teised asjaomased tootjad ja käitlemisettevõtjad või tootmisahelad täidavad eeskirju paremini kui teised?

9.2.2.2.   Nõuete rikkumisest tuleneva riski olemus

Käesoleva punkti eesmärk on anda juhiseid analüüsi tegemiseks, mis on vajalik nõuete rikkumise võimalike tagajärgede kohta teabe andmiseks. Analüüs võib sisaldada järgmist:

| a) | selliste nõuete rikkumiste kindlakstegemine, millel võib olla oluline mõju inimestele, loomadele või taimedele; |
| --- | --- |

a)

selliste nõuete rikkumiste kindlakstegemine, millel võib olla oluline mõju inimestele, loomadele või taimedele;

| b) | selliste nõuete rikkumiste võimalike tõsiste tagajärgede või riskide kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

selliste nõuete rikkumiste võimalike tõsiste tagajärgede või riskide kirjeldus;

| c) | kirjeldus selle kohta, kas risk on seotud ainult konkreetse ohuga või kas risk kasvab üldiselt mitme ohu või ohurühma esinemise tagajärjel. |
| --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kas risk on seotud ainult konkreetse ohuga või kas risk kasvab üldiselt mitme ohu või ohurühma esinemise tagajärjel.

9.2.2.3.   Nõuete rikkumise algpõhjus(ed)

Vajaduse korral ja eelkõige siis, kui avastatakse olulised või korduvad nõuete rikkumised, võib teha võimalike algpõhjuste analüüsi. Selline analüüs võib kaasa aidata liikmesriigi kontrollisüsteemide arendamisele ja pidevale täiustamisele. Analüüsi tehes võib arvesse võtta järgmisi tegureid:

| a) | sööda- ja toidukäitlejate ning muude asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate teadmatus ja selle põhjused; |
| --- | --- |

a)

sööda- ja toidukäitlejate ning muude asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate teadmatus ja selle põhjused;

| b) | sööda- ja toidukäitlejate ning muude asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate ebapädevus ja selle põhjused; |
| --- | --- |

b)

sööda- ja toidukäitlejate ning muude asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate ebapädevus ja selle põhjused;

| c) | nõuete järgimisega kaasnevad kulud; |
| --- | --- |

c)

nõuete järgimisega kaasnevad kulud;

| d) | nõuete täitmiseks ebapiisavad vahendid ja/või ressursid; |
| --- | --- |

d)

nõuete täitmiseks ebapiisavad vahendid ja/või ressursid;

| e) | tõhusate ja/või proportsionaalsete ja/või hoiatavate sanktsioonide puudumine. |
| --- | --- |

e)

tõhusate ja/või proportsionaalsete ja/või hoiatavate sanktsioonide puudumine.

9.3.   Auditid

9.3.1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikele 6 tehtavad auditid

Selles juhises viidatakse üksnes määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikega 6 ettenähtud audititele. Selliste auditite tulemused tuleks esitada riiklikul tasandil, vajaduse korral sektorite kaupa, riiklikus kontrollikavas selliste auditite jaoks ette nähtud korras.

Võttes arvesse otsuse 2006/677/EÜ sätteid, tuleks aastaaruandes kokku võtta järgmine teave:

| a) | pädeva asutuse välja töötatud auditiprogrammi saavutamise ulatus aruandlusperioodil; |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse välja töötatud auditiprogrammi saavutamise ulatus aruandlusperioodil;

| b) | millisel määral saavutati pädevate asutuste ametlike kontrollide üldine vastavus kavandatule; |
| --- | --- |

b)

millisel määral saavutati pädevate asutuste ametlike kontrollide üldine vastavus kavandatule;

| c) | järeldused pädevate asutuste korraldatud ametlike kontrollide üldise tõhususe kohta; |
| --- | --- |

c)

järeldused pädevate asutuste korraldatud ametlike kontrollide üldise tõhususe kohta;

| d) | järeldused ametlike kontrollisüsteemide, mida pädevad asutused rakendavad eesmärkide saavutamiseks, üldise sobivuse kohta. |
| --- | --- |

d)

järeldused ametlike kontrollisüsteemide, mida pädevad asutused rakendavad eesmärkide saavutamiseks, üldise sobivuse kohta.

Kui riiklikus kontrollikavas sätestatud auditi korra kirjelduses ei märgita eeskirjade täitmise mõõtmiseks kasutatavaid meetodeid ega tulemuslikkuse näitajaid, tuleks aastaaruandesse lisada nende lühikirjeldus.

9.3.2.   Kontrolli auditid ja ülevaatused – määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 5 lõige 3

Kirjeldada, millises ulatuses on täidetud kontrolliorganite auditite ja ülevaatuste programm, ning esitada nende auditite või ülevaatuste järelduste kokkuvõte.

9.4.   Tõhususe tagamise meetmed

Siin tuleks esitada kokkuvõte meetmetest, mis on võetud riikliku kontrollikava tõhusa toimimise tagamiseks. Aastaaruandes tuleks käsitleda järgmistes valdkondades võetud meetmeid. Teabe võib esitada sektorite või tootmisetappide kaupa:

| a) | meetmed, mis võetakse selleks, et sööda- ja toidukäitlejad ning teised asjaomased määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 31 lõike 2 punktis e, artikli 54 lõikes 2 ja artiklis 55 sätestatud tootjad ja käitlemisettevõtjad täidaksid eeskirju; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mis võetakse selleks, et sööda- ja toidukäitlejad ning teised asjaomased määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 31 lõike 2 punktis e, artikli 54 lõikes 2 ja artiklis 55 sätestatud tootjad ja käitlemisettevõtjad täidaksid eeskirju;

| b) | meetmed, mis võetakse selleks, et tagada ametlike kontrolliteenuste tõhus toimimine, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 3, sealhulgas meetmed, mis võetakse vastusena määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 kohaselt tehtud audititele ning vajaduse korral selle määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt tehtud audititele või ülevaatustele. Auditi järeldustele vastusena võetud meetmed võivad hõlmata parandus- ja ennetusmeetmeid või heade tavade väljaselgitamisel põhinevaid parendusmeetmeid. |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis võetakse selleks, et tagada ametlike kontrolliteenuste tõhus toimimine, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikes 2 ja artikli 8 lõikes 3, sealhulgas meetmed, mis võetakse vastusena määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõike 6 kohaselt tehtud audititele ning vajaduse korral selle määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt tehtud audititele või ülevaatustele. Auditi järeldustele vastusena võetud meetmed võivad hõlmata parandus- ja ennetusmeetmeid või heade tavade väljaselgitamisel põhinevaid parendusmeetmeid.

9.4.1.   Meetmed, mis võetakse selleks, et sööda- ja toidukäitlejad ning muud asjaomased tootjad ja käitlemisettevõtjad täidaksid eeskirju

Aastaaruanne peaks sisaldama võetud meetmete ülevaadet. Sealhulgas:

| a) | sööda, toidu ja loomade turuleviimise, impordi, ekspordi ja kasutamise piirangud ning keelud; |
| --- | --- |

a)

sööda, toidu ja loomade turuleviimise, impordi, ekspordi ja kasutamise piirangud ning keelud;

| b) | sööda- või toiduettevõtjana tegutsemise heakskiidu või registreerimisloa tagasivõtmine või peatamine; |
| --- | --- |

b)

sööda- või toiduettevõtjana tegutsemise heakskiidu või registreerimisloa tagasivõtmine või peatamine;

| c) | haldustrahvid ja muud haldussanktsioonid; |
| --- | --- |

c)

haldustrahvid ja muud haldussanktsioonid;

| d) | toidu- ja söödakäitlejate ning teiste asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate vastutuselevõtmine nõuete rikkumise eest (kriminaalsanktsioonid). |
| --- | --- |

d)

toidu- ja söödakäitlejate ning teiste asjaomaste tootjate ja käitlemisettevõtjate vastutuselevõtmine nõuete rikkumise eest (kriminaalsanktsioonid).

9.4.2.   Meetmed, mis võetakse ametlike kontrolliteenuste tõhusa toimimise tagamiseks

Ametlike kontrolliteenuste tõhusa toimimise tagamiseks võetavate ulatuslike meetmete puhul võib riikliku kontrollikava muutmine osutuda vajalikuks ning sellisel juhul tuleb need lisada punkti 9.6. Kuid teatavate ulatuslike kontrollimeetmete puhul ei pruugi olla vaja riiklikku kontrollikava muuta ning sellisel juhul tuleks need lisada selles etapis aastaaruandele, et viidata liikmesriikides võetavatele positiivsetele meetmetele. Sellist teavet võib esitada sektorite või tootmisetappide kaupa ning see peaks hõlmama meetmeid, mida ei ole riikliku kontrollikava muudatustena lisatud, näiteks järgmiseid:

| a) | uued, ajakohastatud või läbivaadatud kontrollimenetlused; |
| --- | --- |

a)

uued, ajakohastatud või läbivaadatud kontrollimenetlused;

| b) | koolitusalgatused; |
| --- | --- |

b)

koolitusalgatused;

| c) | täiendavate ressursside eraldamine; |
| --- | --- |

c)

täiendavate ressursside eraldamine;

| d) | olemasolevate ressursside ümberjagamine pärast prioriteetide läbivaatamist; |
| --- | --- |

d)

olemasolevate ressursside ümberjagamine pärast prioriteetide läbivaatamist;

| e) | erikontrolli algatused; |
| --- | --- |

e)

erikontrolli algatused;

| f) | pädevate asutuste struktuuri või juhtimise muudatused; |
| --- | --- |

f)

pädevate asutuste struktuuri või juhtimise muudatused;

| g) | juhiste või teabe andmine toidu- ja söödakäitlejatele; |
| --- | --- |

g)

juhiste või teabe andmine toidu- ja söödakäitlejatele;

| h) | uued õigusaktid; |
| --- | --- |

h)

uued õigusaktid;

| i) | delegeerimise peatamine või tagasivõtmine kontrolliasutuste puhul. |
| --- | --- |

i)

delegeerimise peatamine või tagasivõtmine kontrolliasutuste puhul.

9.5.   Kinnitus üldise tulemuslikkuse kohta

Hinnata üldiselt

| a) | edusamme riiklikus kontrollikavas kirjeldatud strateegiliste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

a)

edusamme riiklikus kontrollikavas kirjeldatud strateegiliste eesmärkide saavutamisel;

| b) | riikliku kontrollikava alusel tehtud ametlike kontrollide tõhusust ja nende sobivust määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 17 lõike 2, määruse (EÜ) nr 882/2004, loomatervise, loomade heaolu ja vajaduse korral taimetervise eeskirjade eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

b)

riikliku kontrollikava alusel tehtud ametlike kontrollide tõhusust ja nende sobivust määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 17 lõike 2, määruse (EÜ) nr 882/2004, loomatervise, loomade heaolu ja vajaduse korral taimetervise eeskirjade eesmärkide täitmiseks.

Sellise enesehindamise raames tuleks käsitleda ka selliseid teemasid nagu üldine tõhusus, kooskõlastamine pädevate asutuste vahel ja nende sees, lähenemisviisi „talust toidulauale” kasutuselevõtt ning ametlike kontrollide riskipõhine käsitlemine. Üldise tõhususe kinnituses tuleks arvesse võtta eelmiste punktide analüüsi ja sünteesi ning esitada järgmine kirjeldav teave:

| a) | nende eesmärkide suhtes vajaduse korral kohaldatud tulemuslikkuse näitajad; |
| --- | --- |

a)

nende eesmärkide suhtes vajaduse korral kohaldatud tulemuslikkuse näitajad;

| b) | vajaduse korral iga eesmärgi tulemused. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral iga eesmärgi tulemused.

9.6.   Riikliku kontrollikava muudatused

Aastaaruandes tuleks esitada ülevaade riiklikus kontrollikavas kõnealuse aruandlusaasta jooksul tehtud muudatustest. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele tagada määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 42 lõikes 3, artikli 44 lõikes 5 ja artikli 45 lõike 5 punktis a osutatud teguritele vastusena tehtud muudatuste käsitlemine ja selgitamine. Eelkõige tuleks kirjeldada ametlike kontrollisüsteemide asjaomaseid muudatusi, nagu on kirjeldatud riiklikus kontrollikavas, ning toimingute riskiliigituse asjaomaseid muudatusi (vt otsuse 2007/363/EÜ lisa punkt 3.4).

Aastaaruandes tuleks kirjeldada selliste muudatuste laadi ja põhjuseid. Näiteks ja vastavalt vajadusele

| a) | uued õigusaktid; |
| --- | --- |

a)

uued õigusaktid;

| b) | uute haiguste või muude terviseriskide ilmnemine; |
| --- | --- |

b)

uute haiguste või muude terviseriskide ilmnemine;

| c) | pädevate asutuste struktuuri, juhtimise või toimimise olulised muudatused; |
| --- | --- |

c)

pädevate asutuste struktuuri, juhtimise või toimimise olulised muudatused;

| d) | põllumajandus- ja toidutööstuse valdkonna olulised muudatused; |
| --- | --- |

d)

põllumajandus- ja toidutööstuse valdkonna olulised muudatused;

| e) | liikmesriikide ametlike kontrollide tulemused; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide ametlike kontrollide tulemused;

| f) | määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 43 osutatud suuniste mis tahes muudatused; |
| --- | --- |

f)

määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 43 osutatud suuniste mis tahes muudatused;

| g) | teadusuuringute tulemused; |
| --- | --- |

g)

teadusuuringute tulemused;

| h) | vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikele 6 tehtud auditite tulemused; |
| --- | --- |

h)

vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 4 lõikele 6 tehtud auditite tulemused;

| i) | vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklile 45 tehtud auditite tulemused (5); |
| --- | --- |

i)

vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklile 45 tehtud auditite tulemused (5);

5

| j) | kolmanda riigi poolt liikmesriigis tehtud auditite tulemused; |
| --- | --- |

j)

kolmanda riigi poolt liikmesriigis tehtud auditite tulemused;

| k) | algpõhjuste analüüsi tulemused. |
| --- | --- |

k)

algpõhjuste analüüsi tulemused.

Muudatused peaksid olema kooskõlas käesolevate suuniste punktides 9.3–9.5 esitatud analüüsi ja järeldustega ning sisaldama vajaduse korral ristviiteid asjaomas(t)ele jaotis(t)ele.

---

(1)  ELT L 278, 10.10.2006, lk 15.

1

(2)  ELT L 138, 30.5.2007, lk 24.

2

(3)  See töö, mida tehakse ühenduse statistikaprogrammi ja selle iga-aastaste tööprogrammide kontekstis, hõlmab mitut klassifitseerimisskeemi, nagu kontrolli- ja seiretegevuse klassifikatsioon, ettevõtete toodete ja toimingute andmesõnastikud, ühine sõnaloend, proovivõtustrateegiate määratlus ning kontrolli- ja seiretegevuse näitajad.

3

(4)  Ametlikud kontrollid, millega kaasneb ettenägematutest asjaoludest põhjustatud märgatav ajutine kõrvalekalle riiklikust kontrollikavast.

4

(5)  Ühenduse kontrollide käigus võidakse liikmesriikides tuvastada küsimusi, mille puhul komisjoni soovitustele vastukaaluks võetud parandus- või ennetusmeetmed nõuavad riikliku kontrollikava muutmist. Sellised muudatused tuleks lisada aastaaruandesse olenemata sellest, et need võivad sisalduda ka liikmesriigi vastuses soovitustele.

5

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/66 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/66

---

KOMISJONI OTSUS,

24. juuli 2008,

millega kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide kavad lammaste katarraalse palaviku vastase erakorralise vaktsineerimise kohta ja määratakse kindlaks 2007. ja 2008. aasta eest antava ühenduse rahalise toetuse suurus

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3757 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, itaalia-, portugali-, prantsus-, saksa-, taani- ja tšehhikeelne tekst on autentsed)

(2008/655/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (2) eriti selle artikli 3 lõikeid 3 ja 4 ning lõike 5 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2007. aastal esines mitmes liikmesriigis lammaste katarraalse palaviku puhanguid: serotüüpi 8 esines Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades ning serotüüpi 1 Prantsusmaal, Hispaanias ja Portugalis. Aastal 2008 esines lammaste katarraalse palaviku serotüübi 8 puhang esimest korda Itaalias. |
| --- | --- |

(1)

2007. aastal esines mitmes liikmesriigis lammaste katarraalse palaviku puhanguid: serotüüpi 8 esines Belgias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades ning serotüüpi 1 Prantsusmaal, Hispaanias ja Portugalis. Aastal 2008 esines lammaste katarraalse palaviku serotüübi 8 puhang esimest korda Itaalias.

| (2) | Lammaste katarraalne palavik on nakkushaigus, mille puhul haigusele vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade tapmine ei ole üldiselt sobiv meede, välja arvatud juhul, kui neil on lammaste katarraalse palaviku kliinilised haigustunnused. Nimetatud haiguse esinemine võib kujutada endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele. |
| --- | --- |

(2)

Lammaste katarraalne palavik on nakkushaigus, mille puhul haigusele vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade tapmine ei ole üldiselt sobiv meede, välja arvatud juhul, kui neil on lammaste katarraalse palaviku kliinilised haigustunnused. Nimetatud haiguse esinemine võib kujutada endast tõsist ohtu ühenduse kariloomadele.

| (3) | Komisjon võttis 26. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (3) vastu selleks, et piiritleda kitsendustega tsoonid, sealhulgas ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, ja kehtestada tingimused nendest tsoonidest pärit loomade liikumise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 26. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (3) vastu selleks, et piiritleda kitsendustega tsoonid, sealhulgas ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid, ja kehtestada tingimused nendest tsoonidest pärit loomade liikumise kohta.

| (4) | Vaktsineerimine on tõhusaim veterinaarmeede lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ning erakorraline massiline vaktsineerimine on parim võimalus kliiniliste haigusnähtude ja surmajuhtumite vähendamiseks, haiguse leviku tõkestamiseks, liikmesriikide haigusevabade piirkondade kaitseks ning elusloomade ohutu kaubanduse soodustamiseks. Loomade vaktsineerimine lammaste katarraalse palaviku vastu asjaomastes liikmesriikides tuleks seega heaks kiita kooskõlas direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõikega 2. |
| --- | --- |

(4)

Vaktsineerimine on tõhusaim veterinaarmeede lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ning erakorraline massiline vaktsineerimine on parim võimalus kliiniliste haigusnähtude ja surmajuhtumite vähendamiseks, haiguse leviku tõkestamiseks, liikmesriikide haigusevabade piirkondade kaitseks ning elusloomade ohutu kaubanduse soodustamiseks. Loomade vaktsineerimine lammaste katarraalse palaviku vastu asjaomastes liikmesriikides tuleks seega heaks kiita kooskõlas direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõikega 2.

| (5) | Vaktsineerimist konkreetse lammaste katarraalse palaviku serotüübi vastu tuleb vaadelda erakorralise meetmena, kui seda tehakse esimest korda pärast uue serotüübi esinemist territooriumil. Järgmisi vaktsineerimiskampaaniaid samal territooriumil sama serotüübi vastu ei käsitata enam erakorraliste meetmetena ja nende kohta tuleks otsus teha likvideerimisprogrammide raames. |
| --- | --- |

(5)

Vaktsineerimist konkreetse lammaste katarraalse palaviku serotüübi vastu tuleb vaadelda erakorralise meetmena, kui seda tehakse esimest korda pärast uue serotüübi esinemist territooriumil. Järgmisi vaktsineerimiskampaaniaid samal territooriumil sama serotüübi vastu ei käsitata enam erakorraliste meetmetena ja nende kohta tuleks otsus teha likvideerimisprogrammide raames.

| (6) | Epideemia leviku võimalikult kiireks takistamiseks peaks ühendus rahaliselt toetama asjaomaste liikmesriikide abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemise erakorraliste meetmete raames otsuses 90/424/EMÜ sätestatud tingimustel. Kuna komisjonil ei ole võimalik vaktsiine tarnida, peaks vaktsiinide ostmine kuuluma abikõlblike kulutuste hulka. |
| --- | --- |

(6)

Epideemia leviku võimalikult kiireks takistamiseks peaks ühendus rahaliselt toetama asjaomaste liikmesriikide abikõlblikke kulutusi haiguse vastu võitlemise erakorraliste meetmete raames otsuses 90/424/EMÜ sätestatud tingimustel. Kuna komisjonil ei ole võimalik vaktsiine tarnida, peaks vaktsiinide ostmine kuuluma abikõlblike kulutuste hulka.

| (7) | Asjaomased liikmesriigid on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida nad on kooskõlas ühenduse õigusaktidega võtnud lammaste katarraalse palaviku puhangute vastu võitlemiseks. Need liikmesriigid on esitanud erakorralise vaktsineerimise kavad, milles on esitatud 2007. aastal kasutatud ja 2008. aastal kasutatavate vaktsiinidooside ligikaudne arv ning vaktsineerimiste ligikaudsed kulud. Komisjon on nimetatud kavu hinnanud nii veterinaarsest kui ka rahalisest seisukohast ning leidnud, et need on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomased liikmesriigid on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike meetmetest, mida nad on kooskõlas ühenduse õigusaktidega võtnud lammaste katarraalse palaviku puhangute vastu võitlemiseks. Need liikmesriigid on esitanud erakorralise vaktsineerimise kavad, milles on esitatud 2007. aastal kasutatud ja 2008. aastal kasutatavate vaktsiinidooside ligikaudne arv ning vaktsineerimiste ligikaudsed kulud. Komisjon on nimetatud kavu hinnanud nii veterinaarsest kui ka rahalisest seisukohast ning leidnud, et need on kooskõlas ühenduse asjaomaste veterinaariaalaste õigusaktidega.

| (8) | Otsuse 90/424/EÜ artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus peab katma 100 % vaktsiini tarnimise kulutustest ja 50 % vaktsineerimisel tekkinud kulutustest. Võttes arvesse vajadust vältida ülemääraseid kulutusi ühenduse eelarvest, tuleks kehtestada vaktsiini tarnimise kulutuste ja vaktsineerimisel tekkivate kulutuste mõistlik ülempiir. Mõistlik ülempiir kajastab materjali või teenuste ostmiseks tehtud makset, mis on vastavuses turuhindadega. Kuni komisjoni tehtud kohapealsete kontrollimiste tulemuste saabumiseni on vaja heaks kiita ühenduse konkreetne rahaline toetus asjaomastele liikmesriikidele ning määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse esimene osamakse. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 90/424/EÜ artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et ühenduse rahaline toetus peab katma 100 % vaktsiini tarnimise kulutustest ja 50 % vaktsineerimisel tekkinud kulutustest. Võttes arvesse vajadust vältida ülemääraseid kulutusi ühenduse eelarvest, tuleks kehtestada vaktsiini tarnimise kulutuste ja vaktsineerimisel tekkivate kulutuste mõistlik ülempiir. Mõistlik ülempiir kajastab materjali või teenuste ostmiseks tehtud makset, mis on vastavuses turuhindadega. Kuni komisjoni tehtud kohapealsete kontrollimiste tulemuste saabumiseni on vaja heaks kiita ühenduse konkreetne rahaline toetus asjaomastele liikmesriikidele ning määrata kindlaks ühenduse rahalise toetuse esimene osamakse.

| (9) | Ühenduse rahaline toetus tuleb välja maksta liikmesriikide esitatud ametliku hüvitistaotluse ja muude tõendavate dokumentide alusel, millele on osutatud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (4) artiklis 7. |
| --- | --- |

(9)

Ühenduse rahaline toetus tuleb välja maksta liikmesriikide esitatud ametliku hüvitistaotluse ja muude tõendavate dokumentide alusel, millele on osutatud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 349/2005 (millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 90/424/EMÜ) (4) artiklis 7.

| (10) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (5) tuleb ühenduse eeskirjade kohaselt võetud erakorraliste veterinaarmeetmete kavasid rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Finantskontrolli teostamisel kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 9, 36 ja 37. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (5) tuleb ühenduse eeskirjade kohaselt võetud erakorraliste veterinaarmeetmete kavasid rahastada Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Finantskontrolli teostamisel kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 9, 36 ja 37.

| (11) | Ühenduse rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kavandatud meetmed viiakse tõhusalt ellu ning et pädevad asutused esitavad käesolevas otsuses ette nähtud tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kavandatud meetmed viiakse tõhusalt ellu ning et pädevad asutused esitavad käesolevas otsuses ette nähtud tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe.

| (12) | Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, mille jaoks taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitab. |
| --- | --- |

(12)

Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, mille jaoks taotletakse ühenduse rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitab.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erakorralise vaktsineerimise kavade kinnitamine

Kiidetakse heaks Belgia, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade ja Portugali esitatud tehnilistest ja finantssätetest koosnevad vaktsineerimiskavad ajavahemikuks 1. novembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008.

Loomade vaktsineerimine lammaste katarraalse palaviku vastu viiakse läbi kooskõlas direktiiviga 2000/75/EÜ.

Artikkel 2

Ühenduse konkreetse rahalise toetuse andmine

1.   Aastatel 2007 ja 2008 lammaste katarraalse palavikuga võitlemiseks võetud kiireloomuliste meetmete raames antakse Belgiale, Tšehhi Vabariigile, Taanile, Saksamaale, Hispaaniale, Prantsusmaale, Itaaliale, Luksemburgile, Madalmaadele ja Portugalile konkreetset ühenduse toetust artiklis 1 osutatud lammaste katarraalse palaviku vastase erakorralise vaktsineerimise kavade eest järgmises ulatuses:

| a) | 100 % vaktsiini tarnekulutustest (v.a käibemaks); |
| --- | --- |

a)

100 % vaktsiini tarnekulutustest (v.a käibemaks);

| b) | 50 % vaktsineerimiseks palgatud töötajate palgakuludest ja 50 % (välja arvatud käibemaks) otseselt vaktsineerimise läbiviimisega seotud kuludest (kulumaterjalid ja erivarustus). |
| --- | --- |

b)

50 % vaktsineerimiseks palgatud töötajate palgakuludest ja 50 % (välja arvatud käibemaks) otseselt vaktsineerimise läbiviimisega seotud kuludest (kulumaterjalid ja erivarustus).

2.   Lõikes 1 osutatud kulud hüvitatakse asjaomastele liikmesriikidele järgmiste maksimumsummade ulatuses:

| a) | inaktiveeritud vaktsiini ostmisel 0,6 eurot doosi kohta; |
| --- | --- |

a)

inaktiveeritud vaktsiini ostmisel 0,6 eurot doosi kohta;

| b) | veiste vaktsineerimisel 2 eurot iga vaktsineeritud veise kohta, olenemata kasutatud vaktsiini tüübist ja dooside arvust; |
| --- | --- |

b)

veiste vaktsineerimisel 2 eurot iga vaktsineeritud veise kohta, olenemata kasutatud vaktsiini tüübist ja dooside arvust;

| c) | lammaste ja kitsede vaktsineerimisel 0,75 eurot iga vaktsineeritud lamba või kitse kohta, olenemata kasutatud vaktsiini tüübist ja dooside arvust. |
| --- | --- |

c)

lammaste ja kitsede vaktsineerimisel 0,75 eurot iga vaktsineeritud lamba või kitse kohta, olenemata kasutatud vaktsiini tüübist ja dooside arvust.

Artikkel 3

Maksekord

1.   Vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 9 lõike 1 kohaselt teostatud mis tahes kohapealsete kontrollimiste tulemustele makstakse rahalise toetuse esimene osa järgmiselt:

| a) | Belgia puhul kuni 4 500 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Belgia puhul kuni 4 500 000 eurot;

| b) | Tšehhi Vabariigi puhul kuni 1 250 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Tšehhi Vabariigi puhul kuni 1 250 000 eurot;

| c) | Taani puhul kuni 800 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Taani puhul kuni 800 000 eurot;

| d) | Saksamaa puhul kuni 17 000 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Saksamaa puhul kuni 17 000 000 eurot;

| e) | Hispaania puhul kuni 8 000 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

Hispaania puhul kuni 8 000 000 eurot;

| f) | Prantsusmaa puhul kuni 27 000 000 eurot; |
| --- | --- |

f)

Prantsusmaa puhul kuni 27 000 000 eurot;

| g) | Itaalia puhul kuni 3 500 000 eurot; |
| --- | --- |

g)

Itaalia puhul kuni 3 500 000 eurot;

| h) | Luksemburgi puhul kuni 200 000 eurot; |
| --- | --- |

h)

Luksemburgi puhul kuni 200 000 eurot;

| i) | Madalmaade puhul kuni 3 500 000 eurot; |
| --- | --- |

i)

Madalmaade puhul kuni 3 500 000 eurot;

| j) | Portugali puhul kuni 1 700 000 eurot |
| --- | --- |

j)

Portugali puhul kuni 1 700 000 eurot

artiklis 2 sätestatud ühenduse konkreetse rahalise toetuse osana.

Kõnealune makse tehakse Belgia, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade ja Portugali esitatud ametliku hüvitistaotluse ja muude tõendavate dokumentide alusel.

2.   Artiklis 2 sätestatud ühenduse rahalise toetuse ülejäänud summa määratakse kindlaks hilisema otsusega, mis võetakse vastu otsuse 90/424/EMÜ artiklis 41 sätestatud korras.

Artikkel 4

Maksetingimused ja tõendavad dokumendid

1.   Artiklis 2 osutatud ühenduse konkreetne rahaline toetus makstakse järgmistel alustel:

| a) | järelevalvemeetmete tehnilise teostamise kohta edastatakse tehniline vahearuanne, milles esitatakse ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. augustini 2008 saadud tulemused; |
| --- | --- |

a)

järelevalvemeetmete tehnilise teostamise kohta edastatakse tehniline vahearuanne, milles esitatakse ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. augustini 2008 saadud tulemused;

| b) | liikmesriigi kulutuste kohta ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. augustini 2008 edastatakse lisa kohane elektroonilises vormis finantsvahearuanne; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi kulutuste kohta ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. augustini 2008 edastatakse lisa kohane elektroonilises vormis finantsvahearuanne;

| c) | järelevalvemeetmete tehnilise teostamise kohta edastatakse lõplik tehniline aruanne, milles esitatakse ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 saadud tulemused; |
| --- | --- |

c)

järelevalvemeetmete tehnilise teostamise kohta edastatakse lõplik tehniline aruanne, milles esitatakse ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 saadud tulemused;

| d) | ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 tehtud liikmesriigi kulutuste kohta edastatakse lisa kohane elektroonilises vormis lõplik finantsaruanne; |
| --- | --- |

d)

ajavahemikul 1. novembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 tehtud liikmesriigi kulutuste kohta edastatakse lisa kohane elektroonilises vormis lõplik finantsaruanne;

| e) | vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 9 lõikele 1 teostatud kõikide kohapealsete kontrollimiste tulemused. |
| --- | --- |

e)

vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artikli 9 lõikele 1 teostatud kõikide kohapealsete kontrollimiste tulemused.

Punktides a–d osutatud dokumendid peavad olema kättesaadavad punktis e osutatud komisjoni teostatavate kohapealsete kontrollimiste jaoks.

2.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud tehniline vahearuanne ja finantsvahearuanne esitatakse hiljemalt 31. oktoobriks 2008. Nimetatud tähtaja ületamise korral vähendatakse ühenduse konkreetset rahalist toetust 25 % võrra iga viivitatud kalendrikuu eest.

3.   Lõike 1 punktides c ja d osutatud lõplik tehniline aruanne ja lõplik finantsaruanne esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2009. Nimetatud tähtaja ületamise korral vähendatakse ühenduse konkreetset rahalist toetust 25 % võrra iga viivitatud kalendrikuu eest.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile ja Portugali Vabariigile.

Brüssel, 24. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/965/EÜ (ELT L 397, 30.12.2006, lk 22).

2

(3)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 708/2008 (ELT L 197, 25.7.2008, lk 18).

3

(4)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

4

(5)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 479/2008 (ELT L 148, 6.6.2008, lk 1).

5

---

LISA

| | Liikmesriik: |
| --- | --- |

Liikmesriik:

| | Aasta |
| --- | --- |

Aasta

| | Vaatlusperiood |
| --- | --- |

Vaatlusperiood

| | Loomaliik: |
| --- | --- |

Loomaliik:

| Lammaste kataraalse palaviku vastu vaktsineerimine |
| --- |
| Kaasrahastamise tingimustele vastavad meetmed (2) |
| Piirkond (1) | Vaktsiinid | Vaktsineerimine |
| Veised | Lambad ja kitsed | Muud liigid | Veised | Lambad ja kitsed | Muud liigid |
| Kasutatud vaktsiinidooside arv | Vaktsiini tüüp: S1 või S8 | Vaktsiinidoosi hind | Kasutatud vaktsiinidooside arv | Vaktsiini tüüp: S1 või S8 | Vaktsiinidoosi hind | Kasutatud vaktsiinidooside arv | Vaktsiini tüüp: S1 või S8 | Vaktsiinidoosi hind | Vaktsineeritud loomade arv | Palgakulu
  (spetsiaalselt tööle võetud personal) | Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus | Kulud kokku | Vaktsineeritud loomade arv | Palgakulu
  (spetsiaalselt tööle võetud personal) | Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus | Kulud kokku | Vaktsineeritud loomade arv | Palgakulu
  (spetsiaalselt tööle võetud personal) | Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus | Kulud kokku |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Lammaste kataraalse palaviku vastu vaktsineerimine

Kaasrahastamise tingimustele vastavad meetmed (2)

Piirkond (1)

Vaktsiinid

Vaktsineerimine

Veised

Lambad ja kitsed

Muud liigid

Veised

Lambad ja kitsed

Muud liigid

Kasutatud vaktsiinidooside arv

Vaktsiini tüüp: S1 või S8

Vaktsiinidoosi hind

Kasutatud vaktsiinidooside arv

Vaktsiini tüüp: S1 või S8

Vaktsiinidoosi hind

Kasutatud vaktsiinidooside arv

Vaktsiini tüüp: S1 või S8

Vaktsiinidoosi hind

Vaktsineeritud loomade arv

Palgakulu

(spetsiaalselt tööle võetud personal)

Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus

Kulud kokku

Vaktsineeritud loomade arv

Palgakulu

(spetsiaalselt tööle võetud personal)

Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus

Kulud kokku

Vaktsineeritud loomade arv

Palgakulu

(spetsiaalselt tööle võetud personal)

Kasutatud kulumaterjalide ja erivarustuse maksumus

Kulud kokku

Kokku

Kinnitame, et

| — | kulud on tegelikud, raamatupidamises täpselt kajastatud ning abikõlblikud vastaval otsuse .../.../EÜ (märkida konkreetese otsuse number) sätetele; |
| --- | --- |

—

kulud on tegelikud, raamatupidamises täpselt kajastatud ning abikõlblikud vastaval otsuse .../.../EÜ (märkida konkreetese otsuse number) sätetele;

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on kontrollimiseks kättesaadavad;

| — | teave kulude aluseks olnud toimingute kohta on salvestatud arvutifailidesse ning on komisjoni vastavate talituste nõudmisel neile kättesaadav; |
| --- | --- |

—

teave kulude aluseks olnud toimingute kohta on salvestatud arvutifailidesse ning on komisjoni vastavate talituste nõudmisel neile kättesaadav;

| — | kõnealuse kava kohta ei ole taotletud muud ühenduse toetust ja kogu rakenduskava raames rahastatavatest toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kava kohta ei ole taotletud muud ühenduse toetust ja kogu rakenduskava raames rahastatavatest toimingutest laekunud tulu on deklareeritud komisjonile;

| — | kava on rakendatud kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige konkurentsi-, riigihankelepingute sõlmimise ja riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

kava on rakendatud kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige konkurentsi-, riigihankelepingute sõlmimise ja riigiabi eeskirjadega;

| — | kontrollmenetlust kohaldatakse eelkõige deklareeritud summade täpsuse kontrollimiseks, et vältida, avastada ja korrigeerida eeskirjade eiramist ja avastada pettused. |
| --- | --- |

—

kontrollmenetlust kohaldatakse eelkõige deklareeritud summade täpsuse kontrollimiseks, et vältida, avastada ja korrigeerida eeskirjade eiramist ja avastada pettused.

Tegevdirektori nimi ja allkiri

Finantsdirektori nimi ja allkiri

(Asukoht, kuupäev)

---

(1)  Liikmesriigi heakskiidetud kavas määratletud piirkond.

(2)  Andmed esitada riigi omavääringus ning käibemaksuta.

---

| 9.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 214/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 214/70

---

KOMISJONI OTSUS,

28. juuli 2008,

toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadioonkaltsiumi ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 3855 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/656/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 737/2007, milles sätestatakse esimese toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise menetlus ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 91/414/EMÜ on sätestatud, et taotluse korral võib toimeaine kuulumist I lisasse pikendada ühe korra või mitu korda, korraga kuni kümneks aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 91/414/EMÜ on sätestatud, et taotluse korral võib toimeaine kuulumist I lisasse pikendada ühe korra või mitu korda, korraga kuni kümneks aastaks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 737/2007 I lisas loetletud toimeainete tootjad on esitanud teated asjaomastele referentliikmesriikidele kõnealuste toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise taotlemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 737/2007 I lisas loetletud toimeainete tootjad on esitanud teated asjaomastele referentliikmesriikidele kõnealuste toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise taotlemiseks.

| (3) | Asjaomased referentliikmesriigid on teateid hinnanud ja edastanud oma hinnangud komisjonile. Nende hinnangute põhjal tuleks teated tunnistada vastuvõetavateks. |
| --- | --- |

(3)

Asjaomased referentliikmesriigid on teateid hinnanud ja edastanud oma hinnangud komisjonile. Nende hinnangute põhjal tuleks teated tunnistada vastuvõetavateks.

| (4) | Komisjon peaks avaldama selliste tootjate nimed ja aadressid, kelle teade on vastuvõetavaks tunnistatud, et võimaldada kontaktide loomist ühistoimikute esitamiseks, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peaks avaldama selliste tootjate nimed ja aadressid, kelle teade on vastuvõetavaks tunnistatud, et võimaldada kontaktide loomist ühistoimikute esitamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud tootjate esitatud teated on vastuvõetavad.

Kõnealuste tootjate nimed ja aadressid on loetletud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/70/EÜ (ELT L 185, 12.7.2008, lk 40).

1

(2)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 10.

2

---

LISA

| Toimeaine | Tootja nimi | Aadress |
| --- | --- | --- |
| Asiimsulfuroon | DuPont de Nemours (Deutschland) GmbH | Du-Pont-Strasse 1, D-61352 Bad Homburg, Germany |
| Telefon (49) 6172 87 0, faks (49) 6172 87 1402 |

Toimeaine

Tootja nimi

Aadress

Asiimsulfuroon

DuPont de Nemours (Deutschland) GmbH

Du-Pont-Strasse 1, D-61352 Bad Homburg, Germany

Telefon (49) 6172 87 0, faks (49) 6172 87 1402

Asoksüstrobiin

Syngenta Limited

| Priestley Road, Surrey Research Park, Guildford, Surrey GU2 7YH, United Kingdom |
| --- |
| Telefon (44) 1483 260000, faks (44) 870 240 3019 |

Priestley Road, Surrey Research Park, Guildford, Surrey GU2 7YH, United Kingdom

Telefon (44) 1483 260000, faks (44) 870 240 3019

Hermoo Belgium NV

| Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 74 84 |

Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium

Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 74 84

Makhteshim Agan International Coordination Center

| 283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52 |

283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium

Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52

Fluroksüpüür

Inter-Trade R & D APS

| Ålevej 9, DK-9881 Bindslev, Denmark |
| --- |
| Telefon (45) 98 93 89 77, faks (45) 98 93 80 01 |

Ålevej 9, DK-9881 Bindslev, Denmark

Telefon (45) 98 93 89 77, faks (45) 98 93 80 01

Hermoo Belgium NV

| Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 7484 |

Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium

Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 7484

Makhteshim Agan International Coordination Center

| 283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52 |

283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium

Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52

DowAgroSciences

| 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX 14 4RN, United Kingdom |
| --- |
| Telefon (44) 1235 437920, faks (44) 1235-737998 |

3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX 14 4RN, United Kingdom

Telefon (44) 1235 437920, faks (44) 1235-737998

AgriChem BV

| Koopvaardijweg 9, 4906 CV Oosterhout, The Netherlands |
| --- |
| Telefon (31) (0) 162 431 931, faks (31) (0) 162 456 797 |

Koopvaardijweg 9, 4906 CV Oosterhout, The Netherlands

Telefon (31) (0) 162 431 931, faks (31) (0) 162 456 797

United Phosphorus Limited

| Chadwick House, Birchwood Park, Warrington, Cheshire WA3 6AE, United Kingdom |
| --- |
| Telefon (44) (0) 1925 81 9999, faks (44) (0) 1925 81 7425 |

Chadwick House, Birchwood Park, Warrington, Cheshire WA3 6AE, United Kingdom

Telefon (44) (0) 1925 81 9999, faks (44) (0) 1925 81 7425

Imasaliil

Inter-Trade R & D APS

| Ålevej 9, DK-9881 Bindslev, Denmark |
| --- |
| Telefon (45) 98 93 89 77, faks (45) 98 93 80 01 |

Ålevej 9, DK-9881 Bindslev, Denmark

Telefon (45) 98 93 89 77, faks (45) 98 93 80 01

Makhteshim Agan International Coordination Center

| 283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52 |

283 Avenue Louise, B-1050 Brussels, Belgium

Telefon (32) 2 646 86 06, faks (32) 2 646 91 52

AgriChem BV

| Koopvaardijweg 9, 4906 CV Oosterhout, The Netherlands |
| --- |
| Telefon (31) (0) 162 431 931, faks (31) (0) 162 456 797 |

Koopvaardijweg 9, 4906 CV Oosterhout, The Netherlands

Telefon (31) (0) 162 431 931, faks (31) (0) 162 456 797

Certis Europe BV

| Boulevard de la Woluwe/Woluwedal 60, B-1200 Brussels, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) 2 331 38 94, faks (32) 2 331 38 60 |

Boulevard de la Woluwe/Woluwedal 60, B-1200 Brussels, Belgium

Telefon (32) 2 331 38 94, faks (32) 2 331 38 60

United Phosphorus Limited

| Chadwick House, Birchwood Park, Warrington, Cheshire WA3 6AE, United Kingdom |
| --- |
| Telefon (44) (0) 1925 81 9999, faks (44) (0) 1925 81 7425 |

Chadwick House, Birchwood Park, Warrington, Cheshire WA3 6AE, United Kingdom

Telefon (44) (0) 1925 81 9999, faks (44) (0) 1925 81 7425

Janssen Pharmaceutica NV

| Janssen PMP, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) (0) 14 60 21 11, faks (32) (0) 14 60 59 51 |

Janssen PMP, Turnhoutseweg 30, B-2340 Beerse, Belgium

Telefon (32) (0) 14 60 21 11, faks (32) (0) 14 60 59 51

Laboratorios Agrochem SL

| Laboratorios Agrochem SL, Technical and regulatory affairs department |
| --- |
| Tres Rieres 10, E-08292 Esparraguera (Barcelona), Espana |
| Telefon (34) 93 777 48 53, faks (34) 93 777 50 59 |

Laboratorios Agrochem SL, Technical and regulatory affairs department

Tres Rieres 10, E-08292 Esparraguera (Barcelona), Espana

Telefon (34) 93 777 48 53, faks (34) 93 777 50 59

Metüülkresoksiim

Hermoo Belgium NV

| Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium |
| --- |
| Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 74 84 |

Lichtenberglaan 2045, B-3800 Sint-Truiden, Belgium

Telefon (32) (0) 11 88 03 91, faks (32) (0) 11 70 74 84

BASF Agro SAS

| 21, chemin de la Sauvegarde, F-69134 Ecully Cedex, France |
| --- |
| Telefon (33) 4 72 32 45 45, faks (33) 4 72 32 53 41 |

21, chemin de la Sauvegarde, F-69134 Ecully Cedex, France

Telefon (33) 4 72 32 45 45, faks (33) 4 72 32 53 41

Proheksadioonkaltsium

BASF Agro SAS

| 21, chemin de la Sauvegarde, F-69134 Ecully Cedex, France |
| --- |
| Telefon (33) 4 72 32 45 45, faks (33) 4 72 32 53 41 |

21, chemin de la Sauvegarde, F-69134 Ecully Cedex, France

Telefon (33) 4 72 32 45 45, faks (33) 4 72 32 53 41

Fine Agrochemicals Ltd

| Hill End House, Whittington, Worchester WR5 2RQ, United Kingdom |
| --- |
| Telefon (44) 1905 361800, faks (44) 1905 361818 |

Hill End House, Whittington, Worchester WR5 2RQ, United Kingdom

Telefon (44) 1905 361800, faks (44) 1905 361818

Spiroksamiin

Bayer CropScience AG

| Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim-am-Rhein, Germany |
| --- |
| Telefon (49) 2173 38 7583, faks (49) 2173 38 3735 |

Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim-am-Rhein, Germany

Telefon (49) 2173 38 7583, faks (49) 2173 38 3735

---